Матвєєва, С. Ю. Клініко-анамнестичні особливості пилково-харчового синдрому в дітей / С. Ю. Матвєєва> // Перинатологія та педіатрія. - 2018. - N 3. - С. 88-93 MeSH-головна: ГИПЕРСЕНСИБИЛИЗАЦИЯ -- HYPERSENSITIVITY (патофизиология, этиология) АЛЛЕРГЕНЫ -- ALLERGENS (иммунология, токсичность) ДЕТИ -- CHILD Анотація: Мета — вивчити клініко-анамнестичні особливості пилково-харчового синдрому в дітей з полінозом. Пацієнти та методи. Обстежено 128 дітей з полінозом, які були розподілені на 2 групи: 48 дітей з полінозом та перехресною харчовою алергією (основна група); 80 дітей з полінозом (група порівняння). Усім дітям проведено анкетування, алергологічне та клінічне обстеження. Результати. Встановлено, що у 37,5% дітей з полінозом формується пилково-харчовий синдром, представлений переважно асоціацією береза-рослинний харчовий синдром (у 77,0% дітей). У 100,0% дітей пилково-харчовий синдром супроводжується оральним алергічним синдромом, який поєднується у 39,5% дітей із кропив'янкою та у 10,4% — з анафілаксією. Серед причинних рослинних харчових алергенів, які спричиняють розвиток пилково-харчового синдрому, — горіхи, яблука, персики, морква, банани, томати, диня, ромашка та селера. Доведено, що специфічними вірогідними факторами ризику формування пилково-харчового синдрому є вік дітей з полінозом від 14 років, поєднання обтяженого сімейного анамнезу та народження в період палінації. Висновки. Отримані результати дослідження дають змогу виділити серед дітей з полінозом групи підвищеного ризику перехресної харчової алергії та своєчасно призначити лікувально-профілактичні заходи Вільних прим. немає |