Бондаренко, Ю. М. Морфологічні особливості маркерів стресу в плаценті [Текст] = Morphological features of stress markers in placenta / Ю. М. Бондаренко, Т. Д. Задорожна> // Неонатологія, хірургія та перинатальна медицина. - 2022. - Т. 12, № 3. - С. 60-64. - Бібліогр.: в кінці ст. MeSH-головна: ПЛАЦЕНТА -- PLACENTA (иммунология, кровоснабжение, метаболизм, секреция, эмбриология) ИЗЛУЧЕНИЯ ВОЗДЕЙСТВИЕ -- RADIATION EFFECTS СТРЕСС ФИЗИОЛОГИЧЕСКИЙ -- STRESS, PHYSIOLOGICAL (иммунология) КЛЕТКИ ФИЗИОЛОГИЧЕСКИЕ ПРОЦЕССЫ -- CELL PHYSIOLOGICAL PROCESSES (иммунология) Кл.слова (ненормовані): Синцитиотрофобласт Анотація: Багатоядерний синцитіотрофобласт ворсинок плаценти людини відповідає за транспортні функції між кровообігом матері та плода і є основним місцем синтезу білка та виробництва стероїдів. Він утворюється шляхом злиття розташованих під ним клітин цитотрофобласта. Ядра багатоядерного синцитіотрофобласта є немітотичними, але механізм зупинки клітинного циклу в синцитіотрофобласті не є відомий. У поодиноких публікаціях описано, що злиття клітин викликає старіння клітин, найбільш відоме як компонент реакції на стрес і важливий фактор у запобіганні росту пухлинних клітин. Для синцитіотрофобласта одним із критеріїв його старіння є утворення в ньому так званих синцитіальних вузлів - локальних нагромаджень ядерного матеріалу з вип’ячуванням цих осередків у міжворсинчастий простір. Мета дослідження. Визначити морфологічні особливості в плацентах жінок при дії хронічного стресу, обумовленого ко- ронавірусним захворюванням та внутрішнім опроміненням, з подальшим формуванням критеріїв діагностики захворювань та оцінки тяжкості уражень у матері та плоду. Матеріал та методи. Проведено морфологічне дослідження синцитіальних вузлів у ворсинках плаценти груп жінок з хронічним стресом, який обумовлений внутрішнім опроміненням та COVID-19 (класифікованих за тяжкістю захворювання), у порівнянні з фізіологічним перебігом вагітності та пологів. Виконано гістопатологічне та ультраструктурне дослідження плацент з виявленням синцитіальних вузлів з морфометричним аналізом їх ультраструктурних особливостей ядерного компоненту вузликів синцитіотрофобласту та в порівнянні з клінічними групами. Кількість синцитіальних вузлів оцінювали на гістологічних препаратах, які забарвлені гематоксиліном та еозином. Вплив хронічного стресу в жінок був вірогідно (p<0,05) підтверджений підвищенням рівня кортизолу (saliva test). Статистичну обробку отриманих результатів проводили з використанням ліцензійних програм «Microsoft Excel» і «Statistica». Дизайн дослідження та всі методики, які були нами використані в даному дослідженні, розглянуті та схвалені комісією з біоетики ДУ «Інститут педіатрії, акушерства і гінекології імені акад. О.М. Лук'янової НАМН України», м. Київ, Україна. Результати дослідження. Морфологічне дослідження тканини плаценти породіллі з COVID-19 показало збільшення кількості синцитіальних вузлів у ворсинках, що ми пов’язали з наявністю стресу. Ультраструктурні дослідження виявили зміни в ядрах синцитіальних вузликів в залежності від патології. Висновок. Встановлено збільшення числа синцитіальних вузлів у структурах хоріона при внутрішньому опроміненні та перенесеному COVID-19 у вагітних жінок, що має значення в якості предикторів плацентарних факторів для здоров’я дитини в майбутньому The human placenta multinucleated villous syncytiotrophoblast is responsible for transport functions between the maternal and fetal circulations and is the main site of protein synthesis and steroid production. It is formed by the fusion of cytotrophoblast cells located under it. The nuclei of the multinucleated syncytiotrophoblast are not mitotic, but the mechanism of cell cycle arrest in the syncytiotrophoblast is not known. Single publications have reported that cell fusion induces cellular senescence, best known as a component of the stress response and an important factor in preventing tumor cell growth. For a syncytiotrophoblast, one of the criteria for its aging is the formation of so-called syncytial nodes in it - local accumulations of nuclear material with protrusion of these cells into the intervillous space. The aim of the study. To determine the morphological features in the placentas of women under the influence of chronic stress caused by the coronavirus disease and internal radiation, with the subsequent formation of criteria for diagnosing diseases and assessing the severity of lesions in the mother and fetus. Material and methods. A morphological study of syncytial nodes in the placenta villi of women groups with chronic stress caused by internal exposure and COVID-19 (classified by the severity of the disease) was carried out, in comparison with the physiological course of pregnancy and childbirth. A histopathological and ultrastructural study of placentas was carried out with the detection of syncytial nodules with morphometric analysis of their ultrastructural features of the nuclear component of syncytiotrophoblast nodules and in comparison with clinical groups. The number of syncytial nodes was assessed on histological preparations stained with hematoxylin and eosin. The effect of chronic stress in women was reliably (p<0.05) confirmed by an increase in the level of cortisol (saliva test). Statistical processing of the obtained results was carried out using the licensed programs "Microsoft Excel" and "Statistica". The design of the study and all methods that we used in this study were reviewed and approved by the bioethics commission of the State University "Institute of Pediatrics, Obstetrics and Gynecology named after acad. O.M. Lukyanova National Academy of Sciences of Ukraine", Kyiv, Ukraine. Research results. A morphological study of the woman placenta tissue which had COVID-19 showed an increase in the number of syncytial nodes in the villi, which we associated with stress presence. Ultrastructural studies revealed changes in the syncytial nodules nuclei depending on the pathology. Conclusion. An increase in the syncytial nodes number in the chorionic structures was found in pregnant women exposed to internal irradiation and COVID-19, which is important as a placental factors predictor for the child health in the future Дод.точки доступу: Задорожна, Т. Д. Вільних прим. немає |