Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Верба Р. В., Кліщ І. М. Назва : Особливості імунного профілю у крові щурів з гострим поширеним перитонітом на тлі гіпотиреозу Паралельн. назви :Peculiarities of immune profile in blood of rats with an acute general peritonitis on the background of hypothyroidism Місце публікування : Медична та клінічна хімія. - Тернопіль, 2017. - Том 19, N 4. - С. 10-17 (Шифр МУ92/2017/19/4) MeSH-головна: КРЫСЫ -- RATS ПЕРИТОНИТ -- PERITONITIS ГИПОТИРЕОЗ -- HYPOTHYROIDISM ИММУНИТЕТ КЛЕТОЧНЫЙ -- IMMUNITY, CELLULAR ИММУНИТЕТ ГУМОРАЛЬНЫЙ -- IMMUNITY, HUMORAL Анотація: Перитоніт залишається одним з найбільш частих ускладнень хірургічних захворювань органів черевної порожнини. За даними окремих авторів, при тяжких формах поширеного гнійного перитоніту летальність досягає 50–80 %. Усе це вказує на необхідність подальшого вдосконалення методів діагностики і лікування даного патологічного процесу. Мета дослідження – встановити особливості функціонування клітинної і гуморальної ланок імунної системи в щурів з гострим поширеним перитонітом на тлі експериментального гіпотиреозу. Методи дослідження. У роботі використовували білих щурів лінії Вістар. Гіпотиреоз моделювали, шляхом введення мерказолілу в дозі 25 мг/кг протягом 21-ї доби, гострий поширений перитоніт – введення 0,5 мл 10 % профільтрованої калової суспензії в черевну порожнину досліджуваних тварин. Визначали показники клітинної (CD4+-, CD8+-, CD22+-лімфоцити) та гуморальної (імуноглобуліни (Ig) класів A, M, G) ланок імунітету. Тварин декапітували під тіопенталовим наркозом через 24 год, на 4-ту, 7-му і 10-ту доби від початку моделювання перитоніту. Результати й обговорення. Як показали проведені дослідження, у тварин з гострим поширеним перитонітом на тлі гіпотиреозу суттєво знижувався показник CD4+-лімфоцитів, порушувалось співвідношення основних субпопуляцій лімфоцитів (CD4+ і CD8+), що супроводжувалось достовірним зменшенням імунорегуляторного індексу. Показовою була динаміка змін В-лімфоцитів CD22+, які є продуцентами імуноглобулінів. Ці зміни корелювали зі станом специфічної гуморальної ланки імунітету – концентрацією імуноглобулінів у сироватці крові відповідних груп тварин. При моделюванні поширеного перитоніту в еутиреоїдних тварин ми виявили зниження концентрації ІgG та зростання ІgM й IgA. На тлі гіпотиреозу відзначали зменшення рівня імуноглобулінів усіх класів уже через 24 год тривалості патологічного процесу з подальшим зниженням до 10-ї доби. Показники імуноглобулінів усіх класів були також достовірно нижчими від аналогічних показників еутиреоїдних тварин з гострим поширеним перитонітом. Висновки. У тварин з гострим поширеним перитонітом на тлі гіпотиреозу суттєво знижується показник CD4+-лімфоцитів, порушується співвідношення основних субпопуляцій лімфоцитів (CD4+ і CD8+), що супроводжується достовірним зменшенням імунорегуляторного індексу. Виявлена недостатність клітинної ланки імунної відповіді відображає посилення взаємного негативного впливу запального процесу в очеревині й системних порушень імунного захисту за умов супутнього гіпотиреозу. Існує прямий зв’язок між зниженим рівнем CD22+-лімфоцитів та показниками IgA й IgG. При гострому поширеному перитоніті на тлі мерказоліліндукованого гіпотиреозу порушується функціональність імунної системи, що проявляється дисбалансом імуноглобулінів у кров’яному руслі та зниженням резистентності гуморальної ланки імунної системи Дод.точки доступу: Кліщ, І. М. |