Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Богомолов А. Є., Клименко Т. І. Назва : Використання антигістамінних препаратів у пацієнтів зі сверблячими дерматозами в практиці дерматолога (огляд літератури та результати власних досліджень) Місце публікування : Український журнал дерматології, венерології, косметології. - Київ, 2019. - N 4. - С. 95-101 (Шифр УУ32/2019/4) Примітки : Бібліогр. наприкінці ст. Предметні рубрики: Биластин Никсар MeSH-головна: КРАПИВНИЦА -- URTICARIA ГИСТАМИНА H1 АНТАГОНИСТЫ -- HISTAMINE H1 ANTAGONISTS ЛЕЧЕНИЯ РЕЗУЛЬТАТОВ АНАЛИЗ -- TREATMENT OUTCOME ОБЗОР -- REVIEW Анотація: Мета роботи — визначення аспектів використання антигістамінних препаратів (АГП) у пацієнтів зі сверблячими дерматозами і вивчення даних медичної термографії для оцінки результатів шкірних тестів розчинами алергенів та ефективності біластину в зменшенні виявів свербежу і розмірів папули після позитивних шкірних проб у пацієнтів з гострою кропив’янкою. Матеріали та методи. Відповідно до основних принципів комітету з етики Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова обстежено 20 пацієнтів (10 жінок і 10 чоловіків) віком від 18 до 45 років. Критерієм включення в дослідження був діагноз гострої кропив’янки з доведеною чутливістю до алергенів домашньої або пилкової групи. Прик-тести проводили відповідно до класичної процедури тестування згідно з нормативними документами з комерційними екстрактами алергенів. Для термографії використовували камеру ULIRVision TI‑120, сертифіковану за діапазоном температур і чутливості для медичного застосування в Україні. Після початкової процедури прийому і тестування призначали АГП біластин («Ніксар»). Результати та обговорення. За даними аналізу та подальшої статистичної обробки встановлено, що за позитивного тесту діаметр папули при повторному дослідженні зменшився в середньому на 59,4 % (95 % ДІ 0,54; 0,63). У той же час у абсолютної більшості (85,1 %) пацієнтів (95 % ДІ 0,83; 0,87) позитивні проби зникли не повністю, а їхній діаметр лише трохи зменшився. Повне зникнення позитивних проб у 95 % (95 % ДІ 0,91; 0,97) випадків відмічено у пацієнтів зі слабкою («1+») виразністю проб до прийому біластину. Отже, біластин як типовий представник швидкодіючих АГП пригнічує класичну алергійну реакцію під час шкірного тесту. Однак у пацієнтів, у яких до початку шкірного тестування в анамнезі були відомості про введення лише кількох доз АГП, виразність шкірної проби здебільшого знижувалась, але не зникала повністю. Висновки. За даними нашого дослідження біластин ефективно зменшує вияви реакції після проведення шкірних проб з алергенами, що свідчить про ефективність конкурентної блокади H1R-рецепторів, а отже, підтверджує виразну ефективність препарату в зменшенні виявів кропив’янки Дод.точки доступу: Клименко, Т. І. |