Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Галайчук І. Й. Назва : Особливості хірургічного етапу лікування хворих на HER2-NEU-позитивний рак молочної залози Місце публікування : Онкология. - Киев, 2020. - Том 22, N 1/2. - С. 80-83 (Шифр ОУ3/2020/22/1/2) MeSH-головна: МОЛОЧНОЙ ЖЕЛЕЗЫ НОВООБРАЗОВАНИЯ -- BREAST NEOPLASMS ХИРУРГИЧЕСКИЕ ОПЕРАЦИИ -- SURGICAL PROCEDURES, OPERATIVE ЛЕКАРСТВЕННАЯ ТЕРАПИЯ -- DRUG THERAPY Анотація: Мета: на основі власних клінічних спостережень і даних наукової літератури проаналізувати безпосередні результати системної неоад’ювантної хіміотаргетної терапії (НАХТТ) (загальну відповідь пухлини) хворих на HER2-neu-позитивний рак молочної залози (РМЗ) та показати доцільність застосування консервативної хірургії молочних залоз у цих пацієнток. Об’єкт і методи: проаналізовано медичні карти хворих на РМЗ стадій T1N0M0 (3), T2N0M0 (2), T2N1M (4), T2N2M0 (1). У 5 хворих був встановлений люмінальний В (ER/PR+, Her2-neu+++) молекулярний підтип РМЗ, у 5 інших — HER2-neu-позитивний підтип при негативних гормональних рецепторах (ER/PR-, Her2-neu+++). 7 пацієнток отримували НАХТТ. У 5 жінок виконані радикальні секторальні резекції з пахвовими лімфаденектоміями І–ІІ рівня. У інших — мастектомія за Маденом. Термін спостереження 1–7 років. Результати: системна НАХТТ у більшості хворих призводить до повного лікувального патоморфозу (pCR) як пухлин молочної залози, так і регіонарних лімфатичних вузлів (ypT0 ypN0(0/0), LVI0, Pn0, R0). Передопераційне ультразвукове дослідження (УЗД), мамографія або комп’ютерна томографія (КТ) можуть діагностувати повну «візуальну» регресію пухлин молочних залоз, що зіставне з морфологічними даними девіталізації пухлин. За таких умов перевагу слід надавати органозбережним операціям, а не мастектомії. Висновок: хірургічне втручання у пацієнток із HER2-neu-позитивним РМЗ за наявності «візуальної» регресії пухлин після НАХТТ доцільно обмежувати секторальною резекцією молочної залози з біопсією сторожових лімфатичних вузлів або лімфодиссекцією І–ІІ рівня, або так званою таргетною аксилярною диссекцією (TAD). У разі відмови пацієнтки від операції необхідно здійснювати активне спостереження (УЗД, мамографія, магнітно-резонансна томографія, КТ) і продовжувати заплановану системну або ендокринну терапію |