Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Semenenko I. V. Назва : Peculiarities of gynecological history and reproductive status of women with psycho-emotional disorders related to prenatal stress Паралельн. назви :Особливості гінекологічного анамнезу та репродуктивного статусу жінок із психоемоційними порушеннями, пов’язаними з перенесеним пренатальним стресом Місце публікування : Вісник морфології. - 2021. - Т. 27, № 3. - С. 42-48 (Шифр ВУ8/2021/27/3) Примітки : Bibliogr. at the end of the art. MeSH-головна: ОПЛОДОТВОРЕНИЕ IN VITRO -- FERTILIZATION IN VITRO БЕСПЛОДИЕ ЖЕНСКОЕ -- INFERTILITY, FEMALE РЕПРОДУКТИВНОЕ ЗДОРОВЬЕ -- REPRODUCTIVE HEALTH МЕНСТРУАЛЬНЫЙ ЦИКЛ -- MENSTRUAL CYCLE Анотація: Persistent anovulation, menstrual disorders lead to the development of endocrine-dependent gynecological diseases, one of the manifestations of which is primary infertility. The aim of the study: to assess the clinical features of history and reproductive status in women with psycho-emotional disorders associated with prenatal stress. The study involved 120 patients, 80 of whom suffered prenatal stress: 1 – the main group, which is divided into 1A subgroup – women who underwent in vitro fertilization, and 1B subgroup – women who did not undergo in vitro fertilization. For comparison, a 2 – control group of 40 women without prenatal stress with exclusively tubal factor of infertility, in which the parameters of the functional state of the reproductive system corresponded to the normal ovarian reserve. The age of patients ranged from 22 to 45 years. Complaints, anamnesis of disease and life, gynecological anamnesis, level of education were studied in all patients, the causes of infertility were assessed. The results of the study were processed using the statistical package of the licensed program “STATISTICA® for Windows 13.0”. The normality of the distribution of indicators was established by the Shapiro-Wilk criterion. Descriptive statistics are presented as the arithmetic mean and standard deviation of M±SD or the median and quartile interval Me (Q1-Q2) depending on the distribution of the trait. It was found that in place of residence, social status, the presence of bad habits, gynecological history of infertile patients in in vitro fertilization programs do not differ from healthy women with tubal-peritoneal factor infertility. There was a significant difference between the indicators of the nature of the menstrual cycle in the comparison groups. It has been found that a menstrual cycle of less than 23 days is a predictor of reduced functional activity of the hypothalamic-pituitary-ovarian axis in women. Analysis of hormonal regulation of reproductive function of the examined groups of women found the prevalence of FSH in the main group over the control (9,611±0,212 vs. 6,221±0,113 mMod/ml, respectively, (p0.05), and the level of TSH was not differences between comparison groups. We proposed to identify 3 states of ovarian reserve - normal, low and extremely low for women with a history of infertility and prenatal stress. Conclusion: timely comprehensive assessment of the endocrine system, ovarian status in relation to the state of regulatory mechanisms of psychoemotional adaptation of women with infertility associated with prenatal stress, which we studied, requires a partial revision of approaches to this group of patients and timely use of in vitro extracorporeal the effectiveness of infertility treatmentСтійка ановуляція, порушення менструального циклу призводять до розвитку ендокринозалежних патологічних станів. Первинна неплідність є проявом таких гінекологічних захворювань. Мета дослідження: провести оцінку клінічних особливостей анамнезу та репродуктивного статусу у жінок із психоемоційними порушеннями, пов’язаними з перенесеним пренатальним стресом. У дослідженні взяли участь 120 пацієнток, 80 з яких перенесли пренатальний стрес: 1 – основна група, яка розподілена відповідно на 1А підгрупу – жінки, котрим проводили екстракорпоральне запліднення, та 1Б підгрупу – жінки, котрим екстракорпоральне запліднення не проводили. Для порівняння сформовано 2 – контрольну групу із 40 жінок без пренатального стреса з виключно трубним фактором безпліддя. У цих жінок всі характеристики репродуктивного статусу відповідали нормальному яєчниковому резерву. Вік пацієнток коливався від 22 до 45 років. У всіх пацієнток вивчали скарги, анамнез захворювання та життя, гінекологічний анамнез, рівень освіти, оцінювали причини безпліддя. Результати дослідження оброблені із застосуванням статистичного пакету ліцензійної програми “STATISTICA® for Windows 13.0”. Нормальність розподілу показників встановлювали за критерієм Шапіро-Уїлка. Дані описової статистики подано у вигляді середнього арифметичного та стандартного відхилення М±SD або медіани та міжквартильного інтервалу Me (Q1-Q2) залежно від розподілу ознаки. Встановлено, що за місцем проживання, соціальним статусом, наявністю шкідливих звичок, даними гінекологічного анамнезу безплідні пацієнтки в програмах екстракорпорального запліднення не відрізняються від здорових жінок із трубно-перітонеальним фактором безпліддя. Виявлено достовірну відмінність між показниками характеру менструального циклу у групах, що порівнювали. З’ясовано, що менструальний цикл тривалістю менше 23 днів є предиктором зниженої функціональної активності гіпоталамо-гіпофізарно-яєчникової вісі у жінок. Аналіз гормональної регуляції репродуктивної функції обстежених груп жінок встановив превалювання показників фолікулостимулюючого гормону в основній групі над контрольною (9,611±0,212 проти 6,221±0,113 мМод/мл відповідно, p0,05), а рівень ТТГ не відрізнявся між досліджуваними групами. Нами запропоновано для жінок з безпліддям та перенесеним пренатальним стресом в анамнезі виділити 3 стани яєчникового резерву, а саме: нормальний, низький та вкрай низький. Таким чином, своєчасна комплексна оцінка стану ендокринної системи, стану яєчників у взаємозв’язку зі станом регуляторних механізмів психоемоційної адаптації жінок з безпліддям, асоційованим з пренатальним стресом, яка була нами досліджена, вимагає часткового перегляду підходів до цієї групи пацієнток та своєчасного застосування екстракорпорального запліднення для покращення результативності лікування безпліддя |