Алиев, Г. А. Артродезирование коленного сустава при неспецифических гнойных остеоартритах с применением аппарата внешней фиксации [Текст] / Г. А. Алиев, Ч. А. Али-заде> // Ортопедия, травматология и протезирование. - 2016. - N 4. - С. 47-54 MeSH-главная: ОСТЕОАРТРИТ КОЛЕННОГО СУСТАВА -- OSTEOARTHRITIS, KNEE (диагностика, патофизиология, рентгенография, хирургия) НАГНОЕНИЕ -- SUPPURATION (диагностика, патофизиология, рентгенография, хирургия) АРТРОДЕЗ -- ARTHRODESIS (использование, методы) ПЕРЕЛОМА ИММОБИЛИЗАЦИЯ -- FRACTURE FIXATION (методы) ИЛИЗАРОВА МЕТОД -- ILIZAROV TECHNIQUE (использование) ОПИСАНИЕ СЛУЧАЕВ -- CASE REPORTS ЛЕЧЕНИЯ РЕЗУЛЬТАТОВ АНАЛИЗ -- TREATMENT OUTCOME Аннотация: У разі неефективності консервативного лікування пацієнтів із неспецифічним гнійним остеоартритом (НГОА) можуть бути використані хірургічні методики, зокрема артродез колінного суглоба. Сьогодні для артродезування суглобів кінцівок широко застосовують різні апарати зовнішньої фіксації (АЗФ). Мета: оцінити результати хірургічного лікування хворих на НГОА колінного суглоба з використанням розробленого комбінованого апарата черезкісткової фіксації. Методи: для зниження дії ваги кінцівки на елементи АВФ запропоновано використовувати конструкцію з неповними кільцями (¾ довжини окружності). Проведено механічні випробування жорсткості остеосинтезу в разі використання розробленого АВФ порівняно зі спице-стрижневим апаратом із кільцевими опорами. Прооперовано 24 пацієнти (19 чоловіків і 5 жінок, вік від 24 до 76 років) із НГОА колінного суглоба. Термін спостереження становив 1, 3, 6 і 12 міс. Результати: показники жорсткості остеосинтезу в разі застосування модифікованого АЗФ і спице-стрижневого апарата з кільцевими опорами розрізнялися незначно, що дало змогу застосувати його для артродезування суглобів без втрати міцності фіксації. Анкілоз отримано у 21 (95,5 %) пацієнта. Середній термін фіксації в апараті становив (3,5 ± 0,5) міс., середнє вкорочення кінцівки — (2,0 ± 0,5) см. Стійке купіювання запалення отримано у 22 хворих, повне відновлення опороспроможності — у 21 (95,5 %). Якість життя в усіх хворих покращилася. Середній показник за візуальною аналоговою шкалою (ВАШ) знизився від 8 (до операції) до 3,1 (після). Висновки: черезкістковий остеосинтез у лікуванні хворих на неспецифічні гнійні остеоартрити колінного суглоба на сьогодні є методом вибору. Використана одноетапна техніка артродезу колінного суглоба в разі гнійного остеоартриту зі застосуванням модифікованого АЗФ дала змогу в ранні терміни активізувати хворих, сприяла пригніченню гнійно-запального процесу і відновленню опороспроможності кінцівки Доп.точки доступа: Али-заде, Ч. А. Свободных экз. нет |