Психоемоційний стан мешканців радіоактивно забруднених територій України, народжених до і після аварії на Чорнобильській атомній електростанції / К. Є. Прикащикова [та ін.]> // Довкілля та здоров’я. - 2022. - N 2. - С. 25-31
MeSH-главная: ОКРУЖАЮЩЕЙ СРЕДЫ ЗАГРЯЗНИТЕЛИ -- ENVIRONMENTAL POLLUTANTS ИОНИЗИРУЮЩЕЕ ИЗЛУЧЕНИЕ -- RADIATION, IONIZING ПСИХОТИЧЕСКИЕ РАССТРОЙСТВА -- PSYCHOTIC DISORDERS (этиология) ЭМОЦИИ -- EMOTIONS ЧЕРНОБЫЛЬ -- CHERNOBYL Аннотация: Психоемоційний стан мешканців радіаційно забруднених територій (РЗТ) віком до 18 років на дату аварії на ЧАЕС та осіб, народжених у післяаварійний період (1987-1997), досліджували методом анкетування під час медичного обстеження їх за програмою клініко-епідеміологічного реєстру для дорослих (КЕР) у 1992-2016 роках. Серед досліджуваних – 1534 мешканці, народжені до аварії, та 1010 осіб, народжених після аварії. Дані анкетування психоемоційного стану мешканців РЗТ, народжених до аварії на ЧАЕС, свідчать про підвищення у них тривоги та напруженості порівняно з народженими після аварії. Необізнаність мешканців РЗТ щодо негативного впливу тривалого іонізуючого випромінювання на стан здоров’я навіть у малих дозах призводить до неадекватної оцінки загроз та ігнорування правил поведінки і проживання у цій місцевості. Це свідчить про недоліки у просвітницькій роботі серед потерпілих. Психоэмоциональное состояние жителей радиационно загрязненных территорий (РЗТ) в возрасте до 18 лет на дату аварии на ЧАЭС и лиц, рожденных в послеаварийный период (1987-1997), исследовали методом анкетирования во время медицинского обследования по программе клинико-эпидемиологического реестра для взрослых (КЭР) в 1992-2016 годах. Среди исследуемых – 1534 жителя, рожденные до аварии, и 1010 человек, рожденных после аварии. Данные анкетирования психоэмоционального состояния жителей РЗТ, рожденных до аварии на ЧАЭС, свидетельствуют о повышении у них тревоги и напряженности по сравнению с рожденными после аварии. Неосведомленность жителей РЗТ относительно негативного влияния длительного ионизирующего излучения на состояние здоровья даже в малых дозах приводит к неадекватной оценке угроз и игнорированию правил поведения и проживания в данной местности. Это свидетельствует о недостатках в просветительской работе среди пострадавших. Доп.точки доступа: Прикащикова, К. Є. Ярошенко, Ж. С. Костюк, Г. В. Сировенко, В. І. Лук’янюк, В. О. Полянська, В. М. Шевельова, В. І.
Свободных экз. нет
|