Мкртчян, В. Р. Адаптол - грани возможного [Text] / В. Р. Мкртчян, Л. З. Кожокова> // Лікарська справа = Врачебное дело. - 2012. - № 5. - С. 125-133 . - ISSN 0049-6804 Rubrics: Стресс--лек тер Боязнь--лек тер Адаптол Мебикар Качество жизни Additional Access Points: Кожокова, Л.З. There are no free copies |
Задирака, Д. А. Динаміка клініко-лабораторних показників і функціонального стану вегетативної нервової системи у хворих на серозні менінгіти на тлі лікування мебікаром [Text] / Д. А. Задирака, О. В. Рябоконь> // Інфекційні хвороби. - 2013. - № 4. - С. 46-51 Rubrics: Мебикар MeSH-main: МЕНИНГИТ -- MENINGITIS (диагноз, лекарственная терапия, осложнения) НЕРВНОЙ СИСТЕМЫ ВЕГЕТАТИВНОЙ БОЛЕЗНИ -- AUTONOMIC NERVOUS SYSTEM DISEASES (диагноз, лекарственная терапия, осложнения) Additional Access Points: Рябоконь, О. В. There are no free copies |
Хухліна, О. С. Ефективність застосування мебікару та хіфенадіну у хворих на соматоформну вегетативну дисфункцію та хронічний некалькульозний холецистит на фоні паразитарних інвазій гепатобіліарної зони [Text] = The effectiveness of mebicar and hifenadin in patients with somatoform vegetative dysfunction and chronic non-calculous cholecystitis on the background of parasitic invasions of hepatobiliary zone / О. С. Хухліна> // Ліки України. - 2016. - № 9. - С. 38-44. - Бібліогр.: в кінці ст. Rubrics: Мебикар Хифенадин MeSH-main: НЕРВНОЙ СИСТЕМЫ ВЕГЕТАТИВНОЙ БОЛЕЗНИ -- AUTONOMIC NERVOUS SYSTEM DISEASES (лекарственная терапия) ХОЛЕЦИСТИТ НЕКАЛЬКУЛЕЗНЫЙ -- ACALCULOUS CHOLECYSTITIS (лекарственная терапия) Annotation: Обстежено 90 хворих на соматоформну вегетативну дисфункцію (СВД) та хронічний некалькульозний холецистит (ХНХ) у фазі загострення на фоні паразитарних інвазій у динаміці лікування. Застосування мебікару (торгівельна назва Адаптол) та хіфенадіну (торгівельна назва Фенкарол) у комплексній терапії вегетативних розладів, що зумовили розвиток СВД, дискінезії жовчовивідних шляхів та ХНХ, є доведено ефективним і доцільним, оскільки комбінація позитивних основних (анксіолітик, адаптоген) та плейотропних властивостей мебікару (м’який гіпотензивний вегетативний коректор) в комбінації з препаратом Фенкарол з антигістамінними, антисеротоніновими, протизапальними властивостями, зумовило корекцію основних симптомів як хронічного некалькульозного холециститу, дискінезії жовчного міхура та дисфункції сфінктера Одді, так і проявів СВД незалежно від типу вихідних вегетативних розладів, сприяло усуненню проявів кропив’янки There are no free copies |
Бурчинский, С. Г. Коррекция расстройств адаптации при психосоматической патологии: проблема и пути ее решения [Text] / С. Г. Бурчинский> // Міжнародний неврологічний журнал. - 2019. - N 3. - С. 93-99. - Библиогр. в конце ст. Rubrics: Мебикар Фенибут Нообут MeSH-main: ПСИХОФИЗИОЛОГИЧЕСКИЕ РАССТРОЙСТВА -- PSYCHOPHYSIOLOGIC DISORDERS (лекарственная терапия, этиология) НООТРОПНЫЕ СРЕДСТВА -- NOOTROPIC AGENTS (вредные воздействия, прием и дозировка, терапевтическое применение, фармакология) Annotation: Статья посвящена проблеме психосоматических расстройств и вопросам их коррекции. Подчеркнута необходимость применения препаратов с оптимальным адаптогенным потенциалом, позволяющих обеспечить стратегию направленной коррекции регуляторных механизмов в центральной нервной системе в рамках психосоматики. К таким препаратам относят Мебикар IC (мебикар) и Нообут® IC (фенибут). Формально мебикар относится к представителям дневных анксиолитиков, но его главным отличием от классических анксиолитиков является сочетание системных нейромедиаторных и клеточных механизмов действия. Среди основных нейромедиаторных эффектов мебикара — его центральное ГАМКергическое, серотонинергическое и менее выраженное холинергическое действие на фоне значительной адренолитической активности и антиглутаматергического действия. Фенибут по своей химической структуре является производным ГАМК и бета-фенилэтиламина, и за счет сочетания тормозного (ГАМКергического) и активирующего (дофаминергического) действия способен максимально полно влиять на ведущий системный механизм развития психосоматики — нейромедиаторный дисбаланс The article deals with the problem of psychosomatic disorders and their correction. The necessity of using drugs with optimal adaptogenic potential, allowing to provide a strategy for the directed correction of regulatory mechanisms in the central nervous system in the framework of psychosomatics, is emphasized. These drugs include Mebicar IC (mebicarum) and Noobut® IC (phenibut). Formally, mebicarum is a daytime anxiolytic, but its main difference from classical anxiolytics is the combination of systemic neurotransmitter and cellular mechanisms of action. Central GABAergic, serotonergic and less pronounced cholinergic action against the background of significant adrenolytic activity and anti-glutamatergic action of mebicarum is among its main neurotransmitter effects. Phenibut in its chemical structure is a derivative of GABA and beta-phenylethylamine, and due to a combination of inhibitory (GABAergic) and activating (dopaminergic) action is able to most fully influence the leading systemic mechanism of development of psychosomatics — neurotransmitter imbalance There are no free copies |
Ефективність застосування мебікару в корекції психоемоційного фону у хворих на стабільну ішемічну хворобу серця з постійною формою фібриляції передсердь [Text] / Л. В. Середюк [та ін.]> // Український терапевтичний журнал. - 2019. - № 2. - С. 57-62 Rubrics: Мебикар MeSH-main: ИШЕМИЧЕСКАЯ БОЛЕЗНЬ СЕРДЦА -- MYOCARDIAL ISCHEMIA (диагностика, лекарственная терапия, осложнения, психология) ПРЕДСЕРДИЙ ФИБРИЛЛЯЦИЯ -- ATRIAL FIBRILLATION (диагностика, лекарственная терапия, осложнения, психология) ДЕПРЕССИЯ -- DEPRESSION (лекарственная терапия, осложнения, психология) ТРЕВОГИ СОСТОЯНИЕ -- ANXIETY (лекарственная терапия, осложнения, психология) СТРЕСС ПСИХОЛОГИЧЕСКИЙ -- STRESS, PSYCHOLOGICAL (лекарственная терапия) Annotation: Мета роботи — оцінити динаміку психоемоційного фону під впливом прийому анксіолітичного препарату мебікару. Матеріали та методи. Під спостереженням перебував 31 пацієнт із стабільною ішемічною хворобою серця (СІХС) у поєднанні з фібриляцією передсердь (ФП). Пацієнтів було розподілено на дві групи: 1а — хворі на СІХС із постійною формою ФП, що отримували стандартну терапію (обстежено 16 пацієнтів), 1б — хворі на СІХС із постійною формою ФП, що отримували анксіолітичну терапію (обстежено 15 пацієнтів). Для оцінки схильності до хронічного стресу використовували опитувальник L. Reeder та шкалу сприйманого стресу‑10, а для аналізу ступеня тривоги і депресії застосовувалася госпітальна шкала HADS і PHQ‑9. Оцінювали стан здоров’я за допомогою опитувальника PHQ‑15. Аналіз факторів ризику серцево-судинних захворюваннь (ССЗ) проводили за анкетою О.С. Чабана. Результати та обговорення. Результати засвідчили, що низький рівень стресу було виявлено тільки у 37,50 % пацієнтів 1а групи, тоді як у пацієнтів 1б групи він склав 6,67 % (р 0,01). Відзначено позитивну динаміку лікування хворих анксіолітичним препаратом у чоловіків 1б групи (p 0,05). Високий стрес у чоловіків із СІХС у поєднанні з ФП (26,67 %) відзначався частіше, ніж у жінок (13,33 %) (p 0,01). У цілому 46,67 % чоловіків мали клінічно виражену тривожно-депресивну симптоматику (p 0,01). Продемонстровано імовірну різницю показників депресії у 1б групи після проведеного лікування (p 0,01). Аналогічна картина спостерігалася щодо вираженості депресії в 33,33 % відповідно (p 0,05). У жінок із СІХС у поєднанні з ФП 1а і 1б групи виявлено схильність до субклінічно вираженої тривоги (p 0,05). Оцінено роль соціальних факторів, серед яких скорочення часу спільного проведення, вплив засобів масової інформації у відповідних групах обстежених (p 0,05). Констатовано погіршення взаєморозуміння в обох групах хворих (p 0,01) після проведеного лікування. Висновки. Таким чином, оцінка психосоматичного статусу пацієнтів із СІХС у поєднанні з ФП є одним з важливих напрямів у сучасній медицині, оскільки своєчасне виявлення і корекція клінічно вираженого стресу, тривоги і депресії може покращити якість і тривалість життя осіб, що страждають основним захворюванням. Тому включення мебікару до базисної фармакотерапії хворих на СІХС у поєднанні з ФП може бути актуальним і перспективним в кардіології Objective — to assess the dynamics of the psycho-emotional background under the influence of adminitrsation of the anxiolytic drug mebicar. Materials and methods. The observations were performed in 31 patients with stable coronary heart disease (SCHD) in combination with atrial fibrillation (AF). The patients were divided into 2 groups: 1a — patients with SCHD and permanent AF who received standard therapy (16 patients were examined), 1b — patients with SCHD and permanent AF receiving anxiolytic therapy (15 patients were examined). To assess the susceptibility of chronic stress, the L. Reeder questionnaire and perceived stress 10 were used, and the hospital scale HADS and PHQ 9 were used to analyze the degree of anxiety and depression. The state of health was evaluated with the use of PHQ 15 questionnaire. The analysis of the risk factors for cardiovascular disease was carried out according to the questionnaire O.S. Chaban. Results and discussion. The results showed low stress level only in 37.50 % of patients in group 1a, while in group 1b it was 6.67 % (p 0.01). The positive dynamics of treatment with anxiolytic drug was defined in men of 1b group (p 0.05). The high stress in men with SCHD and AF (26.67 %) was established more frequently than in women (13.33 %) (p 0.01). Overall, 46.67 % of men had clinically expressed anxiety-depressive symptoms. (p 0.01). The probable difference in the rates of depression in group 1b after treatment has been demonstrated (p 0.01). A similar pattern was detected for the severity of depression in 33.33 % — respectively (p 0.05). The tendency to subclinically expressed anxiety (p 0.05) was established in women with SCHD and AF in 1a and 1b groups. The role of social factors has been assessed, including reducing of the time of concurrent conduct, the influence of the media in the respective groups of surveyed (p 0.05). The deterioration of the mutual understanding in both groups of patients (p 0.01) after the treatment was observed. Conclusions. Thus, the assessment of the psychosomatic status of patients with SCHD in combination with AF is one of the important directions in modern medicine, since timely detection and correction of clinically expressed stress, anxiety and depression can improve the quality and life expectancy of people with major illness. Therefore, the mebicar inclusion in the basic pharmacotherapy of patients with SCHD in combination with AF can be relevant and promising in cardiology Additional Access Points: Середюк, Л. В. Вакалюк, І. П. Кернякевич, Г. В. Кулаєць, Н. М. There are no free copies |