Белянский, Л. С. Сравнительная оценка современных методов открытой пластики пахового канала с применением синтетических протезов [Text] / Л. С. Белянский, Н. В. Манойло> // Клінічна хірургія. - 2002. - № 11/12. - С. 7-8 MeSH-main: ПЕРИТОНЕАЛЬНАЯ ПОЛОСТЬ -- PERITONEAL CAVITY (хирургия) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (хирургия) Additional Access Points: Манойло, Н. В. There are no free copies |
Островский, В. К. Тератома пахового канала, симулировавшая косую паховую грыжу [Text] / В. К. Островский, П. Н. Родионов, Б. С. Ашанин> // Вестник хирургии им. И.И. Грекова. - 2003. - Т. 162, № 1. - С. 86. Rubrics: Тератома Паховый канал Additional Access Points: Родионов, П. Н. Ашанин, Б. С. There are no free copies |
Ахтемійчук, Ю. Т. Антропометрична характеристика пахвинної ділянки у людей літнього і старечого віку [Text] / Ю. Т. Ахтемійчук, О. В. Цигикало, І. Л. Куковська> // Клінічна анатомія та оперативна хірургія. - 2009. - Т. 8, № 1. - С. 5-9 MeSH-main: ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (анатомия и гистология) АНТРОПОМЕТРИЯ -- ANTHROPOMETRY ПОЖИЛЫЕ -- AGED Additional Access Points: Цигикало, О. В. Куковська, І. Л. There are no free copies |
Кузьменко, А. В. Современные представления о вариантной анатомии пахового канала [Text] / А. В. Кузьменко, А. Б. Зарщкш> // Клінічна анатомія та оперативна хірургія. - 2009. - Т. 8, № 1. - С. 58-61 MeSH-main: ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (анатомия и гистология) МУЖЧИНЫ -- MEN Additional Access Points: Зарицкий, А. Б. There are no free copies |
Грицуляк, Б. В. Гістоультраструктура звивистих сім’яних трубочок яєчка після пластики задньої стінки пахвинного каналу [Text] / Б. В. Грицуляк, В. Б. Грицуляк, О. Є. Халло> // Клінічна анатомія та оперативна хірургія. - 2009. - Т. 8, № 4. - С. 43-45 MeSH-main: ЯИЧКИ -- TESTIS (кровоснабжение) СЕМЕННЫХ КАНАЛЬЦЕВ ЭПИТЕЛИЙ -- SEMINIFEROUS EPITHELIUM (анатомия и гистология, ультраструктура) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (хирургия) ХИРУРГИЯ ПЛАСТИЧЕСКАЯ -- SURGERY, PLASTIC (методы) Additional Access Points: Грицуляк, В. Б. Халло, О. Є. There are no free copies |
Грешило, О. О. Топографічна анатомія пахвинної ділянки у здорових та хворих на пахвинну грижу дорослих людей [Text] / О. О. Грешило, В. В. Власов> // Клінічна анатомія та оперативна хірургія. - 2010. - Т. 9, № 1. - С. 27-30 MeSH-main: ГРЫЖА ПАХОВАЯ -- HERNIA, INGUINAL (хирургия) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (анатомия и гистология, хирургия) Additional Access Points: Власов, В. В. There are no free copies |
Переяслов, А. А. Вибір методу хірургічного лікування пахвинних гриж у новонароджених: що краще? [Text] / А. А. Переяслов, А. О. Дворакевич> // Хірургія України. - 2016. - № 3. - С. 61-66 MeSH-main: НОВОРОЖДЕННЫЙ -- INFANT, NEWBORN МЛАДЕНЕЦ НЕДОНОШЕННЫЙ -- INFANT, PREMATURE ГРЫЖА ПАХОВАЯ -- HERNIA, INGUINAL (диагностика, осложнения, патофизиология, хирургия) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (патология, хирургия) ЛАПАРОСКОПИЯ -- LAPAROSCOPY (методы) ХИРУРГИЧЕСКИЕ ОПЕРАЦИИ МАЛОИНВАЗИВНЫЕ -- MINIMALLY INVASIVE SURGICAL PROCEDURES (методы) Annotation: Мета роботи — порівняти результати лапароскопічного лікування із застосуванням методики Percutaneous Internal Ring Suturing і традиційних методів у новонароджених із пахвинними грижами. Матеріали і методи. Проаналізовано результати хірургічного лікування 111 новонароджених з пахвинними грижами. Лапароскопічні втручання за методом PIRS (Percutaneous Internal Ring Suturing) застосованоу 63 дітей, традиційні за методом Дюамеля І — у 48. Для лапароскопічних операцій використовували оптичну систему Strayker 1088 HD (Німеччина) і набір 3-міліметрових лапароскопічних інструментів. Результати та обговорення. Ранні (протягом тижня з моменту встановлення діагнозу) операції проведено у 49 дітей, відтерміновані (протягом першого року життя) — у 62. У новонароджених, насамперед недоношених дітей, при ранньому хірургічному втручанні існує ризик необхідності відновлення штучної вентиляції легень з імовірністю розвитку ушкодження легень, особливо у пацієнтів з попередніми епізодами апное та респіраторного дистрес-синдрому. Защемлення грижі діагностовано у 15,3 % новонароджених. Тривалість операції за методом PIRS була меншою, ніж при відкритих втручаннях, що зумовлено технікою накладання екстракорпорального шва. Результати хірургічного лікування пахвинних гриж у новонароджених чітко залежать від методу хірургічної корекції та термінів проведення операції — ранні та відкриті втручання супроводжуються високим ризиком виникнення рецидиву грижі, розвитку гіпотрофії яєчка та набутого крипторхізму. Висновки. При неускладненому перебігу пахвинної грижі у новонароджених, особливо у недоношених, хірургічне лікування має бути відтерміноване до збільшення маси тіла понад 1500 г. Лапароскопічне лікування пахвинних гриж у новонароджених із використанням методу PIRS має переваги перед традиційними «відкритими» методами як при неускладнених, так і при защемлених грижах. Additional Access Points: Дворакевич, А. О. There are no free copies |
Бабій, І. В. Стан затульної функції пахвинного каналу після алопластики пахвинної грижі [Text] / І. В. Бабій, Л. П. Брико, В. В. Власов> // Клінічна хірургія. - 2017. - N 12. - С. 45-47. - Бібліогр.: с. 47 MeSH-main: ГРЫЖА ПАХОВАЯ -- HERNIA, INGUINAL (ультрасонография, хирургия) ГЕРНИОПЛАСТИКА -- HERNIOPLASTY (методы) ПОСЛЕОПЕРАЦИОННОЕ ВЕДЕНИЕ БОЛЬНОГО -- POSTOPERATIVE CARE ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (ультрасонография) МУЖЧИНЫ -- MEN Annotation: За даними ультразвукового дослідження (УЗД) проаналізовані зміни у пахвинному каналі у 30 здорових чоловіків і 39 хворих, у яких здійснено алопластику (за методом Lichtenstein – у 18, черезпахвинну передочеревинну алопластику грижового дефекту – TIPP у модифікації авторів – у 21) з приводу пахвинної грижі при напруженні (підняття нижніх кінцівок на 15°). Досліджено швидкість кровотоку в артеріях яєчка після алопластики. Доведено, що при напруженні м’язів живота достовірно збільшується відстань між передньою і задньою стінками пахвинного каналу; порушення швидкості кровотоку в артеріях яєчка після алопластики не виявлене Additional Access Points: Брико, Л. П. Власов, В. В. There are no free copies |
Клініка та діагностика первинного варикозного розширення вен пахових каналів як одна з форм несафенового первинного хронічного захворювання вен під час вагітності [Text] / В. М. Антонюк-Кисіль [та ін.]> // Здоров’я жінки. - 2019. - № 7. - С. 54-62. - Бібліогр. в кінці ст. MeSH-main: БЕРЕМЕННОСТИ ОСЛОЖНЕНИЯ СЕРДЕЧНО-СОСУДИСТЫЕ -- PREGNANCY COMPLICATIONS, CARDIOVASCULAR (диагностика, патофизиология, эпидемиология, этиология) ВАРИКОЗНОЕ РАСШИРЕНИЕ ВЕН -- VARICOSE VEINS (диагностика, патофизиология, эпидемиология, этиология) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (кровоснабжение, патофизиология) УЛЬТРАСОНОГРАФИЯ ДОППЛЕРОВСКАЯ ДУПЛЕКСНАЯ -- ULTRASONOGRAPHY, DOPPLER, DUPLEX (использование) Annotation: Окремою формою хронічного захворювання вен (ХЗВ), з якою стикаються акушери-гінекологи, хірурги й судинні хірурги на етапах ведення вагітних, є первинне варикозне розширення вен пахових каналів (ПВРВПК) – несафеновий варикоз. Дана патологія мало вивчена і маловідома, але існує як чимала акушерська проблема для акушерів-гінекологів, судинних хірургів, як хірургічна проблема – для хірургів та клінічна і косметична – для пацієнток. Мета дослідження: вивчення частоти виникнення та форм ПВРВПК, динаміки його розвитку протягом вагітності. Матеріали та методи. На базі комунального закладу «Рівненський обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради за період з 2013 року до 2019 року під спостереженням знаходилися 1367 вагітних з первинним хронічним захворюванням вен (ПХЗВ) басейну сафенових і несафенових вен (згідно з класифікацією СЕАР від 2002 р.). У 285 (20,8%) з них діагностовано одну із форм несафенового варикозу – ПВРВПК: ізольовану форму – у 129 (45,3%) пацієнток, у поєднанні з ПХЗВ – у 156 (54,7%) вагітних. У всіх вагітних для діагностування венозної патології і вивчення венозної гемодинаміки у венах нижніх кінцівок, басейну клубових вен, пахових каналів, дослідження джерел, що формують ПВРВПК, використали другий рівень діагностики згідно з рекомендацією Українського Консенсусу з лікування варикозного розширення вен нижніх кінцівок від 2005 р., що поєднував дані анамнезу, клінічного обстеження і дуплексного ангіосканування. У всіх пацієнток УЗ-дослідження проводили у положенні лежачи та стоячи (ортостазі) із виконанням проби Вальсальви з використанням критеріїв D.A. McKenna і співавторів (2008). Результати. З 285 (20,8%) вагітних із ПВРВПК у 129 (45,3%) пацієнток діагностовано ізольовану форму; у 28 (21,7%) – варикозне розширення вен знаходилось у межах пахового каналу, а в 101 (78,3%) вагітної поширилось через зовнішнє пахове кільце на зовнішні статеві органи, промежину і нижні кінцівки. У 156 (54,7%) вагітних різні форми ПВРВПК поєднувались з ПХЗВ нижніх кінцівок басейну сафенових вен. Установлено, що серед 285 пацієнток джерелами формування ПВРВПК за даними дуплексного ангіосканування у 141 (49,7%) переважали рефлюкси із вен маткових сплетень, у 73 (25,61%) – переважно з вен яєчників, у 42 (14,73%) вагітних – переважно з вен матки + яєчників, у 18 (6,32%) – переважно з вен матки + яєчників + кремастерної вени. Не вдалося чітко визначити джерело в 11 (3,86%) пацієнток. У 285 (100%) пацієнток дана патологія прогресувала протягом всієї вагітності і під час наступних вагітностей. Ізольована форма ПВРВПК не прогресувала між вагітностями. У той самий час у всіх 156 вагітних з поєднаною формою захворювання відзначено прогресування ПХЗВ басейну сафенових вен у період вагітності і між вагітностями. Заключення. Використання другого рівня діагностики під час вагітності, що поєднував дані анамнезу, клінічного обстеження і дуплексного ангіосканування апаратом LANWIND MIRROR II з лінійним датчиком частотою 8–10 MHZ, критеріїв D.A. McKenna і співавторів (2008) у положенні лежачи та стоячи (ортостазі) із проведенням проби Вальсальви у 100% є безпечним як для матері, так і для плода. Використання другого рівня діагностики венозної патології пахових каналів у вагітних забезпечило стовідсоткове діагностування різних форм даної патології. За даними дуплексного ангіосканування ПВРВПК виявили у 20,23% серед вагітних з ПХЗВ, у 45,3% – в ізольованій формі, а найчастіше – у 54,7% – у поєднанні з ПХЗВ нижніх кінцівок. Джерелами формування ПВРВПК переважно були рефлюкси із венозних сплетень матки – у 49,7% вагітних, яєчників – у 25,61% пацієнток Additional Access Points: Антонюк-Кисіль, В. М. Дзюбановський, І. Я. Єнікєєва, В. М. Лічнер, С. І. Липний, В. М. Тимощук, Ж. М. There are no free copies |
Бишовець, С. М. Однобічна субарахноїдальна блокада для інтраопераційного знеболювання пластики пахового каналу / С. М. Бишовець, Д. О. Дзюба> // Медицина невідкладних станів. - 2020. - Т. 16, № 2. - С. 61-65. - Бібліогр. в кінці ст. MeSH-main: ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (хирургия) ГРЫЖА ПАХОВАЯ -- HERNIA, INGUINAL (хирургия) ГЕРНИОПЛАСТИКА -- HERNIOPLASTY АНЕСТЕЗИЯ -- ANESTHESIA (методы) АНЕСТЕЗИРУЮЩИЕ СРЕДСТВА -- ANESTHETICS СУБАРАХНОИДАЛЬНОЕ ПРОСТРАНСТВО -- SUBARACHNOID SPACE АНЕСТЕЗИЯ СПИННОМОЗГОВАЯ -- ANESTHESIA, SPINAL БУПИВАКАИН -- BUPIVACAINE БУПРЕНОРФИН -- BUPRENORPHINE Annotation: Основній групі (n = 20; 39,4 ± 4,1 року; 71,4 ± 4,3 кг, I–II за ASA) виконано однобічну субарахноїдальну блокаду (ОСБ) 10 мг гіпербаричного бупівакаїну у поєднанні з 0,06 мг бупренорфіну при пластиці пахового каналу. Контрольній групі (n = 20; 42,6 ± 0,9 року; 75,4 ± 3,6 кг, I–II за ASA) проведено двобічну субарахноїдальну блокаду (ДСБ) 15 мг ізобаричного бупівакаїну у поєднанні з 0,06 мг бупренорфіну при аналогічній операції. ОСБ і ДСБ ефективно забезпечували знеболювання операцій і тривалу післяопераційну аналгезію. При ОСБ гемодинаміка була стабільною внаслідок застосування однобічного, а не двобічного симпатичного блоку на відміну від ДСБ. Покращення якості аналгезії дозволяло проводити ранні активізацію та ентеральне харчування пацієнтів і скорочувало період реабілітації. Субарахноїдальне введення бупівакаїну з додаванням бупренорфіну характеризувалося значно меншою кількістю негативних побічних ефектів порівняно з відповідним уведенням інших опіоїдів Additional Access Points: Дзюба, Д. О. There are no free copies |
Омельченко, А. Особливості діагностики та лікування спортивної грижі: огляд літератури [Text] = The features of the diagnosis and treatment of a sports hernia: a literature review / А. Омельченко> // Український науково-медичний молодіжний журнал. - 2020. - № 2. - С. 58-66. - Бібліогр.: в кінці ст. MeSH-main: ОБЗОР -- REVIEW ГРЫЖИ -- HERNIA (диагностика, патофизиология, терапия, этиология) ФУТБОЛ -- SOCCER (повреждения) СПОРТИВНЫЕ ТРАВМЫ -- ATHLETIC INJURIES (диагностика, осложнения, патофизиология, хирургия, этиология) ПАХОВЫЙ КАНАЛ -- INGUINAL CANAL (повреждения, ультрасонография) Annotation: Спортивна грижа є надзвичайно актуальною проблемою в професійному та аматорському спорті. Актуальність дослідження даної патології обумовлена тим, що на даний момент не існує єдиної класифікації, немає чіткого алгоритму діагностики та ефективного загальноприйнятого хірургічного лікування. В статті проведена систематизація літературних джерел та підходів до вирішення проблеми болю в пахвинній ділянці при фізичних навантаженнях, що є основним проявом спортивної грижі у футболістів. Представлені результати досліджень свідчать, що характерною ознакою спортивної грижі є наявність слабкості задньої стінки пахвинного каналу без наявності анатомічних ознак типової грижі, а для верифікації діагнозу важливе значення має ультразвукове дослідження та магнітно-резонансна томографія пахвинної ділянки. В дослідженні проведено порівняльний аналіз результатів хірургічного лікування спортивної грижі. Результати проведеного дослідження можуть бути корисними для загальних хірургів, спортивних лікарів, сімейних лікарів, ортопедів-травматологів Sports hernia is an important problem in professional and amateur sports. The article systematizes the literature and approaches to solving the groin pain during exercises, which is the main manifestation of sports hernia in football players. The presented research results show that a characteristic feature of a sports hernia is the presence of weakness of the posterior wall of the inguinal canal without anatomical signs of a typical hernia. For verification, the diagnosis is ultrasound and magnetic resonance imaging of the groin. The study conducted a comparative analysis of the results of surgical treatment of sports hernia. This research can be useful for general surgeons, sports physicians, family physicians, orthopedists and traumatologists There are no free copies |