Андрейчин, М. А. Біоетичні та духовні засади медичної допомоги інфекційним хворим [Text] / М. А. Андрейчин> // Інфекційні хвороби. - 2010. - № 4. - С. 5-10 Rubrics: Инфекционные болезни, борьба Биоэтика Эмпатия There are no free copies |
Гусакова, І. В. Емпатія у сфері медичної освіти - погляд на проблему [Text] / І. В. Гусакова> // Вісник Вінницького нац. мед. ун-ту. - 2012. - Т. 16, № 2. - С. 529-533 Rubrics: Эмпатия Студенты медицинских учебных заведений ВНМУ There are no free copies |
Гусакова, І. В. Емпатичні здібності студентів-медиків з різними типами темпераменту [Text] / І. В. Гусакова, С. В. Коновалов> // Biomedical and Biosocial Anthropology. - 2012. - № 19. - С. 258-261 Rubrics: Темперамент Эмпатия Студенты медицинских учебных заведений ВНМУ Additional Access Points: Коновалов, С. В. There are no free copies |
Гусакова, І. В. Емпатія у сфері медичної освіти-діагностичні інструменти [Text] / І. В. Гусакова> // Медична освіта. - 2013. - № 1. - С. 51-54 Rubrics: ВНМУ-Гусакова И.В. (І.В.) MeSH-main: ЭМПАТИЯ -- EMPATHY СТУДЕНТЫ МЕДИЦИНСКИХ УЧЕБНЫХ ЗАВЕДЕНИЙ -- STUDENTS, HEALTH OCCUPATIONS (психология) МЕДИЦИНСКИЙ ПЕРСОНАЛ -- MEDICAL STAFF (психология) There are no free copies |
Gusakova, I. V. Davis’ interpersonal reactivity index (iri) in diagnostics of empathy [Text] / I. V. Gusakova> // Biomedical and Biosocial Anthropology. - 2013. - № 20. - С. 132 MeSH-main: ЭМПАТИЯ -- EMPATHY ПСИХОЛОГИЧЕСКИЕ ТЕСТЫ -- PSYCHOLOGICAL TESTS There are no free copies |
Городнова, М. Ю. Эмпатическое поле лечебной среды наркологического стационара [Text] / М. Ю. Городнова> // Вопросы наркологии. - 2014. - № 6. - С. 73-80 MeSH-main: НАРКОЛОГИЧЕСКИЕ ЦЕНТРЫ -- SUBSTANCE ABUSE TREATMENT CENTERS (тенденции) ЭМПАТИЯ -- EMPATHY (физиология) There are no free copies |
По зову природы, или Что естественно то не безобразно [Text]> // Фармацевт практик. - 2016. - № 2. - С. 42 MeSH-main: АЛЬТРУИЗМ -- ALTRUISM ЭМПАТИЯ -- EMPATHY (этика) СОЦИАЛЬНАЯ СПРАВЕДЛИВОСТЬ -- SOCIAL JUSTICE (психология, этика) Annotation: Если поведение человека коробит окружающих, но при этом является проявлением биологических свойств, то в оправдание нередко можно услышать фразу: что естественно, то не безобразно. Но так ли это? There are no free copies |
Окситоцин вызывает у мужчин сопереживание женщинам [Text]> // Медичні аспекти здоров’я жінки. - 2017. - № 5 Rubrics: Окситоцин MeSH-main: ЭМПАТИЯ -- EMPATHY (физиология) Annotation: Ученые из Rambam Medical Center (Хайфа, Израиль) исследовали способность к сопереживанию у мужчин с посттравматическим стрессовым расстройством (ПТСР). Кроме того, они изучали влияние окситоцина, гормона, который, как известно, модулирует социальное поведение, на уровень эмпатии There are no free copies |
Пшук, Н. Г. Концепти комунікативного ресурсу у хворих на рекурентний депресивний розлад та їх референтних родичів [Text] = Concepts of communicative resource in patients with tecurrent depressive disorder and their reference relatives / Н. Г. Пшук, А. О. Камінська> // Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров’я України. - 2017. - N 2. - С. 33-38 MeSH-main: ЭМПАТИЯ -- EMPATHY ДЕПРЕССИВНЫЕ РАССТРОЙСТВА -- DEPRESSIVE DISORDER ЭМОЦИОНАЛЬНЫЙ ИНТЕЛЛЕКТ -- EMOTIONAL INTELLIGENCE Annotation: Мета – визначення особливостей комунікативних ресурсів у хворих на рекурентний депресивний розлад (РДР) та їх референтних родичів в контексті їх соціального функціонування. Матеріали і методи. В якості психодіагностичного інструментарію дослідження використані методика Дж. Гілфорда та М. Саллівена (російськомовна адаптація Михайлової Є. С.) та методика вимірювання емоційної емпатії А. Mehrabian. За умови інформованої згоди було обстежено 45 сімей, в яких проживає хворий на РДР, та, відповідно, 45 пацієнтів. Контрольну групу склали 35 сімей, в яких немає психічно хворих. Результати. Показники емпатичної та аффіліативної тенденцій були достовірно нижчими, а за шкалою «чутливість до знехтування» – достовірно вищими в групі хворих на РДР, порівняно з респондентами контрольної групи (р0,001). Композитне оцінювання рівня соціального інтелекту свідчить про те, що у референтних родичів пацієнтів з РДР адаптаційні ресурси особистості в міжособистісній взаємодії знижені (РДР (3,66±0,2), КГ (4,43±0,6) P0,05). Висновки. 1. Труднощі у розумінні та прогнозуванні поведінки людей пов’язані з особливостями комунікативного ресурсу особистості, до концептів якого можна віднести емпатично-аффіліативний статус та рівень соціального інтелекту. 2. У пацієнтів з РДР виявлено знижену здатність до співпереживання ситуації, зменшення потреби в активному спілкуванні, звуження кола інтересів, погіршення міжособистісної комунікації. На фоні недостатньо розвинених емпатично-аффіліативних тенденцій відзначається підвищений рівень сенситивності до знехтування у спілкуванні, що може бути предиктором формування дезадаптивних поведінкових паттернів. 3. Наявність низького комунікативного ресурсу як у хворих з РДР, так і у їх референтних родичів значно ускладнює стосунки у сім’ях хворих, знижує можливості соціальної адаптації членів комунікативного процесу та порушує гомеостаз сімейної системи, що необхідно враховувати при створенні відповідних психоосвітніх та психокорекційних програм Additional Access Points: Камінська, А. О. There are no free copies |
Павлюк, Т. В. Особливості емоційної сфери медичних працівників [Text] = Features of the emotional sphere of medical workers / Т. В. Павлюк, Т. І. Толокова> // Медична освіта. - 2018. - N 1. - С. 103-107 MeSH-main: ЭМОЦИИ -- EMOTIONS ОБРАЗОВАНИЕ МЕДИЦИНСКОЕ -- EDUCATION, MEDICAL ЭМПАТИЯ -- EMPATHY МЕДИЦИНСКИЙ ПЕРСОНАЛ-БОЛЬНОЙ ОТНОШЕНИЯ -- PROFESSIONAL-PATIENT RELATIONS Annotation: Мета роботи. Стаття присвячена вивченню особливостей емоційної сфери медичних працівників. Зміни в емоційній сфері медиків пов’язані з емоційними та етичними перевантаженнями в професійній діяльності. У медичній освіті необхідно акцентувати увагу на тренінгу адаптаційних можливостей емоційної сфери. Основна частина. У статті окреслена проблематика пов’язана з факторами ризику, сильною емоційною напругою, відсутністю достатніх умов для відновлення сил, недостатністю психологічного супроводу у практиці системи охорони здоров’я, що несприятливо впливають на медичних працівників. Однією з найважливіших якостей медичного працівника є емоційна стійкість. Ключовим виявом емоційного стану особистості є настрій. Емоційне відчуття або настрій – це своєрідний акумулятор всієї інформації, яка сприймається і переробляється індивідом за відповідний час. Внаслідок цього настрій стає тривалим емоційним станом, що створюється зовнішніми впливами на особистість залежно від її індивідуальних особливостей і темпераменту. Нестабільність настрою медичного працівника, як правило, пов’язана не лише безпосередньо з тією або іншою конкретною медичною ситуацією, а й з комплексом найрізноманітніших вражень від зовнішніх чинників, роздумів і переживань. На настрій будь-якої особистості впливають ті чи інші життєві турботи, занепокоєння, викликані певними надзвичайними обставинами, ображене самолюбство, докори сумління. Будь-яка з цих емоцій або їхнє поєднання можуть бути помітні пацієнтам і заважати нормальній діяльності фахівця. І якщо медичний працівник не в змозі подолати такий настрій, то це може спричинити прийняття неправильного рішення, здійснення хибних медичних дій, створення напружених відносин iз пацієнтами. Висновки. Виникла необхідність сформувати у майбутніх медичних працівників готовність до емоційного співпереживання і співчуття стосовно проблем у сфері здоров’я пацієнтів. Розглянуто основні характеристики і встановлено чинники, які зумовлюють порушення емоційної сфери у медичних працівників. Вивчення емоційної сфери – важливе теоретичне і практичне завдання, що вимагає поглибленого дослідження, зорієнтованого на практику, що потребує подальшої розробки Additional Access Points: Толокова, Т. І. There are no free copies |
Сидорчук, Л. П. Вимоги й очікування щодо професійної готовності медичної сестри до надання паліативної допомоги онкологічним пацієнтам [Text] = Requirements and expectations regarding the professional readiness of the nurse to provide palliative care to oncological patients / Л. П. Сидорчук> // Буковинський медичний вісник. - 2023. - Т. 27, № 4. - С. 117-120. - Бібліогр.: в кінці ст. MeSH-main: ПРОФЕССИОНАЛЬНАЯ КОМПЕТЕНТНОСТЬ -- PROFESSIONAL COMPETENCE (стандарты) МЕДСЕСТРИНСКИЙ УХОД ЗА ОНКОЛОГИЧЕСКИМИ БОЛЬНЫМИ -- ONCOLOGY NURSING (обучение, организация и управление, этика) АДАПТАЦИЯ ПСИХОЛОГИЧЕСКАЯ -- ADAPTATION, PSYCHOLOGICAL (физиология) ХОСПИСНАЯ И ПАЛЛИАТИВНАЯ МЕДСЕСТРИНСКАЯ ПОМОЩЬ -- HOSPICE AND PALLIATIVE CARE NURSING (кадры, методы, обучение, организация и управление, тенденции) ЭМПАТИЯ -- EMPATHY Annotation: Підготовка медичних сестер у сфері паліативної допомоги є передумовою кваліфікованого догляду і психологічної підтримки інкурабельних пацієнтів. Мета дослідження – проаналізувати професійну готовність медичних сестер у сфері надання паліативної допомоги з урахуванням їх компетентностей. Матеріал і методи. Застосовано бібліосемантичний метод. Проведено анкетування 20 медичних сестер відділення ОКНП "Чернівецький обласний клінічний онкологічний диспансер" на предмет готовності роботи з інкурабельними пацієнтами за 3-ма напрямками: спроможності (capability), готовності (willingness) і стійкості (resilience) [10]. Результати. Основні структурні елементи компетентісного підходу професійної готовності медичної сестри в паліативній сфері базуються на ґрунтовних знаннях про паліативну допомогу, розумінні сутності явищ, практичних навичках та вміннях у даній сфері, здатності обирати способи дій, адекватні конкретним обставинам, духовно-емоційній стійкості, індивідуальній емпатійності та співчутті, почутті відповідальності за отримані результати, постійному самовдосконаленню через само/навчання і цілеспрямованості. Аналіз трьох шкал (здатність, готовність і стійкість) засвідчили високу внутрішню узгодженість і готовність до роботи в умовах онкологічного диспансеру 95% опитаних медичних сестер. Висновок. Компетентісний підхід у практичній діяльності медичної сестри з емпатійним, духовно-особистісним підходом до медичного супроводу паліативних пацієнтів є фундаментальним критерієм професійної придатності The nurses training in the field of palliative care is a prerequisite for qualified care and psychological support of incurable patients. Objective – to analyze the professional readiness of nurses in the field of palliative care provision depending on their competencies. Material and methods. The bibliosemantic method was applied. A survey of 20 nurses of the Chernivtsi Regional Clinical Oncology Hospital was conducted to determine their readiness to work with incurable patients in 3 areas: capability, willingness, and resilience [10]. Results. The main structural elements of the competency approach to the professional readiness of a nurse in the palliative field are based on thorough knowledge of palliative care, understanding of the essence of phenomena, practical skills and abilities in this field, the ability to choose action methods that are adequate to specific circumstances, spiritual and emotional stability, individual empathy and compassion, a sense of responsibility for the obtained results, constant self-improvement through self/learning and purposefulness. The analysis of 3 scales (ability, readiness and stability) showed high internal consistency and readiness to work in the conditions of the oncology hospital of 95% of the surveyed nurses. Conclusion. A competent approach in the nurse practical activities with an empathetic, spiritual and personal peculiarities to the medical support of palliative patients is a fundamental criterion of professional suitability There are no free copies |