Питання економічної ефективності нового Н[[d]]1[[/d]]-антагоніста при алергічному ринокон’юнктивіті та кропив’янці [Текст]> // Клінічна імунологія. Алергологія. Інфектологія. - 2019. - N 4. - С. 37-38 Рубрики: Биластин--тер прим MeSH-головна: ГИСТАМИНА H1 АНТАГОНИСТЫ -- HISTAMINE H1 ANTAGONISTS (иммунология, метаболизм, терапевтическое применение, экономика) РИНИТ АЛЛЕРГИЧЕСКИЙ -- RHINITIS, ALLERGIC (иммунология, лекарственная терапия) КОНЪЮНКТИВИТ АЛЛЕРГИЧЕСКИЙ -- CONJUNCTIVITIS, ALLERGIC (иммунология, лекарственная терапия) КРАПИВНИЦА -- URTICARIA (иммунология, лекарственная терапия) ПИЩЕВОЙ ПРОДУКТ-ЛЕКАРСТВО, ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ -- FOOD-DRUG INTERACTIONS (иммунология) Анотація: Новий H[[d]]1[[/d]]-антагоніст — біластин — дозволений для симптоматичного лікування алергічного ринокон’юнктивіту (АРК) та кропив’янки (КР). При АРК біластин показав подібну до дезлоратадину та цетиризину ефективність щодо полегшення симптомів. При КР препарат мав ефективність, подібну до левоцетиризину, щодо зменшення свербежу та кількості елементів висипань, але був менш ефективним щодо усунення великих елементів висипу. Препарат добре переноситься, так само як і інші представники цієї групи, але зумовлює певні незручності через те, що не може прийматись одночасно з їжею чи фруктовими соками через значне зниження абсорбції. Препарат має більш виражену взаємодію з іншими ліками та набагато дорожчий Вільних прим. немає |
Богомолов, А. Є. Медична термографія в оцінці результатів шкірного тестування методом прик-тесту у пацієнтів з IgE-опосередкованими алергійними захворюваннями [Текст] = Medical thermography in evaluation of results of skin testing by prick test method in patients with IgE-mediated allergic diseases / А. Є. Богомолов> // Український журнал дерматології, венерології, косметології. - 2020. - № 1. - С. 76-80. - Бібліогр.: в кінці ст. Рубрики: Биластин--тер прим MeSH-головна: ТЕРМОГРАФИЯ -- THERMOGRAPHY (использование, методы, тенденции) ИММУНОГЛОБУЛИН E -- IMMUNOGLOBULIN E (анализ, диагностическое применение, физиология) ГИПЕРСЕНСИБИЛИЗАЦИЯ -- HYPERSENSITIVITY (диагностика, патофизиология, профилактика и контроль, терапия, этиология) КОЖНЫЕ ТЕСТЫ НА ГИПЕРСЕНСИБИЛИЗАЦИЮ -- PATCH TESTS (использование, методы, тенденции) СТАТИСТИЧЕСКАЯ ОБРАБОТКА ДАННЫХ -- DATA INTERPRETATION, STATISTICAL ПРАКТИЧЕСКОЕ РУКОВОДСТВО -- PRACTICE GUIDELINE Анотація: Мета роботи — вивчити аспекти використання медичної термографії для оцінки результатів шкірного тестування розчинами алергенів у пацієнтів з алергійним ринітом, атопічною бронхіальною астмою та гострою алергійною кропив’янкою.Матеріали та методи. Обстежено 40 хворих на бронхіальну астму та/або алергійний риніт та/або гостру алергійну кропив’янку методом шкірного тестування прик-тестом з розчинами діагностичних алергенів із подальшою візуальною та термографічною оцінкою. Дослідження було відкритим, порівняльним. Шкірне тестування проводили за стандартизованим методом прик-тесту за допомогою ланцетів вітчизняними алергенами виробництва Вінницького МП «Імунолог». Одразу після візуальної оцінки здійснювали інструментальне оцінювання за допомогою термографа з фіксацією зображення в пам’яті пристрою для подальшої обробки. Після процедури початкового прийому та тестування антигістамінний препарат біластин призначали в середній рекомендованій добовій дозі 20 мг по одній таблетці на добу. Через три дні (72 год) всім пацієнтам проводили повторне тестування методом прик-тесту та виконували його візуальну і термографічну оцінку для визначення ступеня пригнічення шкірної реакції антигістамінним препаратом. Результати та обговорення. При порівнянні результатів візуального та термографічного вимірювань і розміру папули виявлено високий коефіцієнт кореляції між оцінкою тестів (r = 0,9), різниця між розмірами папули становила в середньому 1,6 мм. Однак за даними проведених тестів результати візуального аналізу алергологом та термографічного вимірювання співпали лише в 70 % випадків. Висновки. В результаті аналізу та подальшої статистичної обробки було встановлено, що діаметр папули позитивного тесту при повторному дослідженні після прийому біластину зменшився в середньому на 55,6 % (95 % ДІ 0,50—0,59). У той же час у абсолютної більшості (87,2 %) пацієнтів (95 % ДІ 0,83; 0,91) позитивний тест зник не повністю Objective — to study the aspects of use of medical thermography to evaluate the results of skin testing with allergen solutions in patients with allergic rhinitis, atopic asthma and acute allergic urticaria. Materials and methods. During our study, 40 patients with bronchial asthma and/or allergic rhinitis and/or acute allergic urticaria were examined using a skin prick-test with solutions of diagnostic allergens, followed by visual and thermographic evaluation. The study was open-ended, comparative. Skin testing was performed by standardized prick-test method with domestic allergens manufactured by ME Immunolog (Vinnytsya, Ukraine). Immediately after the visual assessment, an instrumental evaluation was performed using a thermograph with a locked image in the memory of the device for further processing. After the initial admission and testing procedure, the antihistamine preparation of bilastine was administered at an average recommended daily dose of 20 mg one tablet per day. After three days (72 hours), all patients were retested with a prick-test method and its visual and thermographic evaluation was performed to determine the degree of suppression of the skin reaction by an antihistamine drug. Results and discussion. Analyzing the comparison of results of visual and thermographic measurements of papule size, we found a high coefficient of correlation between test scores (r = 0.9), but the difference between papule sizes averaged 1.6 mm. However, when analyzing the results, the coincidence of visual analysis by the allergist and thermographic measurement accounted for only 70 % of cases. Conclusions. As a result of the analysis and further statistical processing, it was found that the average diameter of the papules of the positive test during the re-examination after taking bilastine decreased by 55.6 % (95 % CI 0.50—0.59). At the same time, in the vast majority (87.2 %) of patients (95 % CI 0.83—0.91), the positive test disappeared completely Вільних прим. немає |
Богомолов, А. Є. Антигістамінні препарати ІІ покоління: як уникнути небажаних лікарських взаємодій [Текст] / А. Є. Богомолов> // Медична газета "Здоров’я України ХХІ ст.". - 2023. - N 12. - С. 47 Рубрики: Биластин--тер прим Дезлоратадин--тер прим Эбастин--тер прим MeSH-головна: ГИСТАМИНА H3 АНТАГОНИСТЫ -- HISTAMINE H3 ANTAGONISTS (анализ, терапевтическое применение, фармакология) ЛЕКАРСТВ ВЗАИМОДЕЙСТВИЯ -- DRUG INTERACTIONS ИЗОФЕРМЕНТЫ -- ISOENZYMES (анализ, диагностическое применение) ЦИТОХРОМОВ P-450 ФЕРМЕНТНАЯ СИСТЕМА -- CYTOCHROME P-450 ENZYME SYSTEM (анализ, действие лекарственных препаратов, метаболизм) Анотація: Проблема алергічних захворювань є надзвичайно актуальною через її велику медико-соціальну значущість. Згідно з оцінками Європейської академії алергії та клінічної імунології (EAACI), до 2025 року хронічні алергічні захворювання матиме половина населення Європейського Союзу. Це потребує застосування ефективних антигістамінних засобів, безпечних за тривалого їх використання. Загалом пошук ідеального антигістамінного препарату (АГП) має проводитися з урахуванням таких критеріїв: максимальна селективність щодо Н1-рецепторів, метаболічна нейтральність, мінімальний ризик розвитку побічних ефектів, а також небажаних взаємодій з іншими лікарськими засобами. Чи відповідають сучасні АГП зазначеним вимогам? Чи можна обрати серед них препарат з оптимальними характеристиками? Вільних прим. немає |