> Шифр: ВУ8/2019/25/3 Журнал 2019р. Т. 25 № 3 Samborska, I. A. Features of microscopic changes in lung structure of young rats under conditions of hyperhomocysteinemia / I. A. Samborska. - С.5-9. - Bibliogr. at the end of the art. Harapko, T. V. Structural changes of lymph nodes under high calorie diet and melatonin correction / T. V. Harapko, L. R. Mateshuk-Vatseba, A. S. Holovatskyi. - С.10-15. - Bibliogr. at the end of the art. Nebesna, Z. M. Submicroscopic changes of alveoli of respiratory department of lungs a day after experimental thermal trauma / Z. M. Nebesna [et al.]. - С.16-20. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Bashynska O. I., Ocheretna N. P., Galunko G. M., Slyvka O. Ya. Shaprynskyi, Ye. V. Changes of the ultrastructural organization of cells of rats esophagus in the modeling of second-degree esophageal stricture / Ye. V. Shaprynskyi. - С.21-26. - Bibliogr. at the end of the art. Fik, V. B. Electronic microscopic research on periodont in experimental two-weight opioid action and after its over for four weeks / V. B. Fik, Ye. V. Paltov, Yu. Ya. Kryvko. - С.27-32. - Bibliogr. at the end of the art. Sergienko, R. A. Analysis of the dynamics of the structural changes development in the humerus of guinea pigs under modeling biomechanical disturbances / R. A. Sergienko [та ін.]. - С.33-39. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Strafun S. S., Savosko S. I., Makarenko A. M. Mateshuk-Vatseba, L. R. Histological features of the mitral valve in norm and opioid exposure in experiment / L. R. Mateshuk-Vatseba [et al.]. - С.40-44. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Symivska R. R., Belik N. V., Piliponova V. V. Zalevskiy, L. L. Histostructural organization of the cerebellum of human fetuses for 8-9 weeks of prenatal development / L. L. Zalevskiy, V. S. Shkolnikov, S. O. Prykhodko. - С.45-51. - Bibliogr. at the end of the art. Tiron, O. I. Indicators of the cell cycle in the thyroid gland in rats when using infusion of 0.9% NaCI solution on the background of thermal skin burns / O. I. Tiron. - С.52-57. - Bibliogr. at the end of the art. Zaiats, L. M. Ultrastructural organization of hemomicrocirculatory bed of the lungs affected by Doxorubicin / L. M. Zaiats [et al.]. - С.58-62. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Yankiv O. O., Gunas I. V., Shapoval O. M., Shypitsina O. V. Є примірники у відділах: всього 1 Вільні: 1 |
Zalevskiy, L. L. Histostructural organization of the cerebellum of human fetuses for 8-9 weeks of prenatal development [] = Гістоструктурна організація мозочка ембріонів людини 8-9 тижнів внутрішньоутробного розвитку / L. L. Zalevskiy, V. S. Shkolnikov, S. O. Prykhodko> // Вісник морфології. - 2019. - Т. 25, № 3. - С. 45-51. - Bibliogr. at the end of the art. MeSH-головна: МОЗЖЕЧОК -- CEREBELLUM (анатомия и гистология, ультраструктура, эмбриология) ТОПОГРАФИЯ МУАРОВАЯ -- MOIRE TOPOGRAPHY (использование, методы, тенденции) ЧЕЛОВЕК -- HUMANS (эмбриология) ЭПЕНДИМОГЛИАЛЬНЫЕ КЛЕТКИ -- EPENDYMOGLIAL CELLS (ультраструктура) ФОТОГРАФИЧЕСКИЕ СНИМКИ -- PHOTOGRAPHS Анотація: The high incidence of anomalies in the hindbrain is due to the fact that neurulation in the cranial compartment lasts the longest time. Therefore, for more detailed study of embryogenesis and understanding of mechanisms of pathogenesis, occurrence of congenital malformations, there is a need to determine the morphometric (histometric) parameters of the cerebellum at different gestational times. The purpose of the study is to determine the morphometric parameters of the cerebellum of human embryos for 8-9 weeks of prenatal development, as well as features of cytoarchitectonics of its structures, which is inherent in the given gestation period. Anatomo-histological, immunohistochemical and morphometric examination of the cerebellum of 10 human embryos was performed. Serial sections of cerebellum preparations 8-10 microns thick were stained with hematoxylin, eosin, toluidine blue and Van Gieson, and diagnostic monoclonal antibodies of “DacoCytomation” (Denmark): Vimentin, Ki-67 and Synaptophysin were used for immunohistochemical studies. The results of measurements of the total thickness of all layers, the density of neural stem cells (NSC), as well as the area of the right and left hemispheres of the cerebellum were obtained during the study. In immunohistochemical study, we determined the direction of NSC migration and cell proliferation of all layers of the cerebellum, as well as the length of radial glia fibers. In the cerebral hemispheres of embryos of 8-9 weeks there is a clear division into ventricular, intermediate, molecular and outer granular layers. The highest density of neural stem cells was observed in the outer granular layer – 151.0±4.1 cells per 0.01 mm2. The lowest cell density was observed in the molecular layer – 22.0±0.8 cells per 0.01 mm2. The most intense cell proliferation was established in the ventricular layer and the outer granular layer of the cerebellum, and the least intense in the intermediate layer. Synaptophysin expression was only slightly expressed in the ventricular layer of the cerebellum. The radial glial fibers begin from the ventricular layer and penetrate all layers of the cerebellum, ending in the outer granular layer. The average length of radial glial fibers was: short – 120.8±5.7 μm, long – 195.3±9.4 μm. The exterior granular layer is represented by spherical undifferentiated cells with an average area size of 641.1±28.9 μm2, the molecular layer – NSC with an area of 472.9±23.7 μm2, the intermediate layer – NSC with an area of 492.2±23.1 μm2, and the ventricular layer is represented by neuroblasts with an area of 436.1±21.8 μm2. Thus, it is established that there is a clear division of the cerebellum layers into the ventricular layer, which is represented by neuroblasts, the intermediate layer – NSC, the molecular layer – NSC, and the outer granular layer is represented by undifferentiated cells; the densest neural stem cells are located in the outer granular layer and less densely in the molecular layer Висока частота розповсюдженості аномалій заднього мозку обумовлена тим, що нейруляція у краніальному відділі триває найбільший проміжок часу. Тому, для більш детального дослідження ембріогенезу, розуміння механізмів патогенезу та виникнення вроджених вад розвитку виникає необхідність у визначенні морфометричних (гістометричних) параметрів мозочка у різні терміни гестації. Мета дослідження – встановити морфометричні параметри мозочка ембріонів людини 8-9 тиж. внутрішньоутробного розвитку, а також особливості цитоархітектоніки його структур, яка притаманна для даного терміну гестації. Проведено анатомо-гістологічне, імуногістохімічне та морфометричне дослідження мозочка 10 ембріонів людини. Виготовляли серійні зрізи препаратів мозочку товщиною 8-10 мкм, які забарвлювали гематоксиліном, еозином, толуїдиновим синім та за Ван-Гізон. Для імуногістохімічного дослідження були використані діагностичні моноклональні антитіла фірми “DacoCytomation” (Данія): віментин, Кі-67 та синаптофізин. У ході дослідження отримані результати вимірів загальної товщини усіх шарів, щільність нейральних стовбурових клітин (НСК), а також площі правої та лівої півкуль мозочка. При імуногістохімічному дослідженні визначили напрямок міграції НСК та проліферацію клітин усіх шарів мозочка, а також довжину волокон радіальної глії. У півкулях мозочка ембріонів 8-9 тижня відбувається чіткий поділ на вентрикулярний, проміжний, молекулярний і зовнішній зернистий шари. Найбільшу щільність нейральних стовбурових клітин спостерігали у зовнішньому зернистому шарі – 151,0±4,1 клітин на 0,01 мм2. Найменшу щільність клітин спостерігали у молекулярному шарі – 22,0±0,8 клітин на 0,01 мм2. Відносно найбільш інтенсивну проліферацію клітин встановили у вентрикулярному шарі та зовнішньому зернистому шарі мозочка, найменш інтенсивну – у проміжному шарі. Експресія синаптофізину була виражена незначно у вентрикулярному шарі мозочка. Волокна радіальної глії починаються від вентрикулярного шару та пронизують усі шари мозочка, закінчуючись у зовнішньому зернистому шарі. Середня довжина волокон радіальної глії становила: коротких – 120,8±5,7 мкм, довгих – 195,3±9,4 мкм. Зовнішньо зернистий шар представлений кулястими недиференційованими клітинами середнім розміром площі 641,1±28,9 мкм2, молекулярний шар – НСК площею 472,9±23,7 мкм2, проміжний шар – НСК площею 492,2±23,1 мкм2, вентрикулярний шар представлений нейробластами площею 436,1±21,8 мкм2. Таким чином, встановлено, що відбувається чіткий розподіл шарів мозочка на вентрикулярний шар, який представлений нейробластами, проміжний шар – НСК, молекулярний шар – НСК, а зовнішній зернистий шар представлений недиференційованими клітинами; найщільніше нейральні стовбурові клітини розташовуються у зовнішньому зернистому шарі, а менш щільно – у молекулярному шарі Дод.точки доступу: Shkolnikov, V. S. Prykhodko, S. O. Вільних прим. немає |
> Шифр: ВУ8/2022/28/4 Журнал 2022р. Т. 28 № 4 Fik, V. B. Ultrastructural reorganization of the constituent components of the rat periodontium under conditions of chronic opioid exposure / V. B. Fik, М. V. Podoliyk, R. M. Matkivska. - С.5-10. - Bibliogr. at the end of the art. Moskovko, S. P. Brain morphometry and its relevance in cerebral small vessel disease / S. P. Moskovko, R. S. Bartiuk. - С.11-17. - Bibliogr. at the end of the art. Prykhodko, S. O. Neuron-glial relations of the posterior horns of the spinal cord of human fetuses / S. O. Prykhodko, S. O. Prykhodko. - С.18-26. - Bibliogr. at the end of the art. Onashko, Yu. М. Craniometric parameters of the spatial position of the supraorbital, infraorbital and mental foramens depending on the facial index of the skull of a mature person / Yu. М. Onashko [та ін.]. - С.27-33. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Vovk O. Yu., Dubina S. O., Sosonna L. O., Yakymenko R. O. Mateshuk-Vatseba, L. R. Changes in the structural organization of lymph nodes during short-term exposure to monosodium glutamate / L. R. Mateshuk-Vatseba [та ін.]. - С.34-40. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Holovatskyi A. S., Harapko T. V., Foros A. I., Lytvak Yu. V. Kostiuchenko-Faifor, O. S. Teleroentgenometric parameters of the soft palate in young men and young women with an orthognathic bite without and taking into account the type of face / O. S. Kostiuchenko-Faifor [та ін.]. - С.41-47. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Gunas I. V., Kyrychenko I. М., Vakhovskyi V. V., Kosianenko S. M. Malyuga, S. S. Features of functional changes in blood vessels during the period of early recovery after static physical exercise / S. S. Malyuga, Η. V. Lukyantseva, О. O. Bakunovsky. - С.48-53. - Bibliogr. at the end of the art. Hryntsova, N. B. Morphological changes of sexually mature rat’s pineal gland and cerebellar cortex under long-term exposure to heavy metal salts / N. B. Hryntsova [та ін.]. - С.54-63. - Bibliogr. at the end of the art. Інші автори: Romaniuk A. М., Kiptenko L. I., Sulym L. G. Maznychenko, A. V. Changes of c-Fos expression and NADPH-d activity in claustrum induced by chronic muscle inflammation in cat (a preliminary study) / A. V. Maznychenko, Т. I. Abramovych, I. V. Sokołowska. - С.64-70. - Bibliogr. at the end of the art. Tiron, О. I. Rats’thyroid gland histological and ultrastructural changes 30 days after the experimental thermal injury on the background of NaCI injection / О. I. Tiron. - С.71-76. - Bibliogr. at the end of the art. Є примірники у відділах: всього 1 Вільні: 1 |
Prykhodko, S. O. Neuron-glial relations of the posterior horns of the spinal cord of human fetuses [] = Нейроно-гліальні відношення задніх рогів спинного мозку плодів людини / S. O. Prykhodko, S. O. Prykhodko> // Вісник морфології. - 2022. - Т. 28, № 4. - P18-26. - Bibliogr. at the end of the art. MeSH-головна: ЭМБРИОНАЛЬНОЕ И ПЛОДНОЕ РАЗВИТИЕ -- EMBRYONIC AND FETAL DEVELOPMENT (генетика, иммунология) ИММУНОГИСТОХИМИЯ -- IMMUNOHISTOCHEMISTRY (использование, методы) МОЗГА СПИННОГО ДОРСАЛЬНЫЙ РОГ -- SPINAL CORD DORSAL HORN (анатомия и гистология, иммунология, метаболизм, рост и развитие, секреция, ультраструктура, эмбриология) КЛЕТОК НЕЙРОН-ГЛИАЛЬНЫХ АДГЕЗИИ МОЛЕКУЛЫ -- CELL ADHESION MOLECULES, NEURON-GLIA (биосинтез, метаболизм, секреция, ультраструктура) СТВОЛОВЫЕ КЛЕТКИ ПЛОДА -- FETAL STEM CELLS (иммунология, метаболизм, секреция, ультраструктура) Анотація: Despite the relatively sufficient study of the structure and functioning of the nervous system, interest in the problem of neuron-glial relationships continues to grow steadily, as this parameter reflects the dynamics of the development of nervous tissue and can be used to assess the quality level of morphological changes. The purpose of the study: to establish the morphogenesis and neuron-glial relationships of the posterior horns of the human spinal cord in the fetal period of ontogenesis. This study was performed on the preparations of 104 human fetuses from 8-9 weeks to 39-40 weeks using anatomical, histological, immunohistochemical and morphometric methods. Statistical processing of the numerical data of the obtained results was carried out using the licensed software package “Statistica 6.1” of the StatSoft company using parametric and non-parametric methods. During the research, it was established that in the fetal period, the greater proliferative activity of the dorsal neuroepithelium is determined at 8-9 weeks: in the cervical segments – 10 % (р0.05), in the thoracic, lumbar and sacral segments – 9 % (р0.05). By 39-40 weeks, this indicator gradually becomes smaller: in the cervical and lumbar segments, 4 % of cells (2-3 cells reacted) (p0.05) and in the thoracic and sacral segments – 3 % (1-2 cells reacted) (p0.05). It was found that throughout the fetal period there is a tendency to a gradual decrease in the density of neurons and gliocytes. The glial index, on the contrary, up to 39-40 weeks increases, and at the time of birth it is equal to 2.1 in the cervical, thoracic and lumbar segments, and 2.0 in the sacral segments. It was found that at 11-12 weeks, radial glia fibers form mesh structures within the neuronal complexes, which coincides with the beginning of the formation of neuron-glial complexes of the posterior horns. At 17-18 weeks, the fibers of radial glia keep the radial direction only in the middle part of the posterior horns. At 34-35 weeks, vimentin expression was determined to be relatively moderate in the remnants of radial glia near the dorsal neuroepithelium and focal expression of vimentin around vessels within the posterior horns. Expression of vimentin in the neuroepithelium of fetuses of 39-40 weeks was absent. In this age period, the neuroepithelium is structured from ependymocytes and radial glia cells are absent, as there is a relatively strong expression of S-100 in the neuroepithelium. Relatively strong expression of synaptophysin occurred in the posterior horns of 8-9 week fetuses. This age period is the beginning of the establishment of synaptic connections Не дивлячись на відносно достатнє вивчення будови та функціонування нервової системи, зацікавленість до проблеми нейроно-гліальних відношень продовжує неухильно зростати, оскільки даний параметр віддзеркалює динаміку розвитку нервової тканини та може бути використаний для оцінювання рівня якості морфологічних змін. Мета дослідження: встановити морфогенез та нейроно-гліальні взаємовідносини задніх рогів спинного мозку людини у плодовому періоді онтогенезу. Дане дослідження виконано на препаратах 104 плодів людини від 8-9 тижнів до 39-40 тижнів при використанні анатомічних, гістологічних, імуногістохімічних та морфометричних методик. Статистичну обробку числових даних отриманих результатів проводили за допомогою ліцензійного програмного пакету “Statistica 6.1” фірми StatSoft із застосуванням параметричних і непараметричних методів. У процесі дослідження встановлено, що у плодовому періоді більша проліферативна активність дорзального нейроепітелію визначається у 8-9 тижнів: у шийних сегментах – 10 % (р0,05), у грудних, поперекових та крижових – 9 % (р0,05). До 39-40 тижнів даний показник поступово повільно стає меншим: у шийних і поперекових сегментах 4 % клітин (прореагувало 2-3 клітини) (р0,05) та у грудних і крижових сегментах – 3 % (прореагувало 1-2 клітини) (р0,05). Виявлено, що увесь плодовий період триває тенденція до поступового зменшення щільності нейронів та гліоцитів. Гліальний індекс, навпаки, до 39-40 тиж. збільшується, і на момент народження дорівнює у шийних, грудних та поперекових сегментах – 2,1, а у крижових – 2,0. З’ясовано, що у 11-12 тижнів у межах нейронних комплексів волокна радіальної глії формують сітчасті структури, що співпадає з початком формоутворення нейроно-гліальних комплексів задніх рогів. У 17-18 тижнів волокна радіальної глії зберігають радіальний напрямок лише у середній частині задніх рогів. У 34-35 тижнів експресія віментину визначалась відносно посередньою у залишках радіальної глії біля дорзального нейроепітелію та вогнищева експресія віментину навколо судин у межах задніх рогів. Експресія віментину у нейроепітелії плодів 39-40 тижнів була відсутня. У даному віковому періоді нейроепітелій структурований з епендимоцитів та відсутні клітин радіальної глії, оскільки є відносно сильна експресія S-100 у нейроепітелії. Відносно сильна експресія синаптофізину відбувалась у задніх рогах у плодів 8-9 тижня. Даний віковий період є початком встановлення синаптичних зв’язків Вільних прим. немає |