> Шифр: ПУ17/2020/1 Журнал 2020р. № 1 Bilchenko, O. V. Evaluation of heart failure with preserved ejection fraction in patients with coronary heart disease and type 2 diabetes mellitus / O. V. Bilchenko [et al.]. - С.7-13 Інші автори: Lipakova K. Y., Rudenko T. А., Vysotska O. V., Porvan A. P., Karami Saliba D. Y. Вацеба, Т. С. Епідеміологія раку підшлункової залози у хворих з цукровим діабетом 2 типу в Івано-Франківській області / Т. С. Вацеба, Л. К. Соколова, Р. Т. Кузенко. - С.14-22 Караченцев, Ю. І. Місце магнію оротату в комплексній терапії хворих на цукровий діабет 2 типу з гіперурикемією / Ю. І. Караченцев [та ін.]. - С.23-29 Інші автори: Кравчун Н. О., Черняева А. О., Дунаєва І. П., Холодний О. В., Єфіменко Т. І., Ашуров Е. М. Кашкалда, Д. А. Особенности процессов свободнорадикального окисления и антиоксидантной защиты у мальчиков-подростков с гипоандрогенией в зависимости от функционального состояния щитовидной железы / Д. А. Кашкалда [и др.]. - С.30-35 Інші автори: Косовцова А. В., Турчина С. И., Сухова Л. Л., Сотникова-Мелешкина Ж. В. Коркушко, О. В. Вплив кверцетину на показники вуглеводного та ліпідного обміну у людей похилого віку з метаболічним синдромом / О. В. Коркушко [та ін.]. - С.36-40 Інші автори: Шатило В. Б., Антонюк-Щеглова І. А., Наскалова С. С., Бондаренко О. В., Гриб О. М. Орленко, В. Л. Дослідження особливостей функціонального стану ендотелію, структурного ураження магістральних артерій голови, стану вуглеводного та ліпідного обміну у хворих на цукровий діабет 2 типу з надлишковою масою тіла / В. Л. Орленко [та ін.]. - С.41-48 Інші автори: Іваськіва К. Ю., Добровинська О. В., Гончар І. В. Pashkova, O. E. Irizin as a marker of diabetic myopathy in children with diabetes type 1 / O. E. Pashkova, N. I. Chudova, H. V. Stoiak. - С.49-57 Pyvovar, S. M. The effect of levotyroxine on the course of heart failure in patients with non-toxic goiter / S. M. Pyvovar [et al.]. - С.58-64 Інші автори: Rudyk Yu. S., Lozyk T. V., Galchinskaya V. Yu., Radziejowska M., Radziejowski P. Семенина, Г. Б. Оваріальні фактори в патогенезі хронічної ановуляції при синдромі полікістозних яєчників / Г. Б. Семенина [та ін.]. - С.65-71 Інші автори: Паньків В. І., Пашковська Н. В., Коритко О. О., Паньків І. В. Черниченко, І. О. Дослідження характеру поширеності на території України захворюваності на гормонозалежні форми раку щитоподібної, передміхурової та молочної залоз / І. О. Черниченко [та ін.]. - С.72-79 Інші автори: Литвиченко О. М., Цимбалюк С. М., Федоренко З. П., Бабій В. Ф., Баленко Н. В., Кондратенко О. Є., Главачек Д. О. Shumna, Т. Ye. Comparative characterastic of ultrasound changes of thyroid gland in children with disturbed and normal heart rhythm / Т. Ye. Shumna [et al.]. - С.80-88 Інші автори: Nedelska S. M., Shmatko K. S., Alekseev O. G., Zhilenko I. O., Tarasevich T. V., Abramova T. V., Merezhko A. S., Shapran A. V., Kamagina R. I. Чугунов, В. В. Особливості клінічної картини психоендокринного синдрому у хворих на порушення обміну гормонівщитоподібної залози / В. В. Чугунов [та ін.]. - С.89-97 Інші автори: Маркова М. В., Кожина А. М., Курило В. О., Заседа Ю. І., Іщук В. В., Загуровський В. М., Гончаров В. Є., Яворська Т. П. Brechka, N. M. The inflammatory process correction in rats with benign prostatic hyperplasia / N. M. Brechka [et al.]. - С.98-104 Інші автори: Kozar V. V., Bondarenko V. O., Morozenko D. V., Korenyeva Ye. M., Leontieva F. S. Mishchenko, T. Hypopinealism and arterial hypertension: chronobiological and age aspects / T. Mishchenko, L. Bondarenko. - С.105-110 Перець, О. В. Морфометричні параметри мезентеріальної жирової тканини та їх зміни під впливом стрес-чинників у щурів-нащадків гестаційно стресованих матерів / О. В. Перець. - С.111-118 Seliukova, N. Yu. The condition of the reproductive system of the mature females offspring born to mothers with placental insufficiency / N. Yu. Seliukova [et al.]. - С.119-125 Інші автори: Volokhov I. B., Boiko M. O., Zemlianskyi A. O., Zalubovskaya E. I. Piriatinska, N. E. Development of the related anemic syndrome in various types of endocrine pathology (literature review) / N. E. Piriatinska [et al.]. - С.126-133 Інші автори: Vdovichenko V. Yu., Bakuridze-Manina V. B., Nekhanevych O. B., Yurevych N. O., Trach O. O., Saprichova L. V., Zolotko K. M. Ozge, Kurtkulagi. Primary hyperaldosteronism as a rare cause of hypokalemia / Kurtkulagi Ozge [et al.]. - С.134-138 Інші автори: Gulali Aktas, M. Zahid Kocak, Burcin M. Atak, Tuba T. Duman, Satilmis Bilgin, Haluk Savli Пионтковская, О. В. Новые подходы в лечении нарушения терморегуляции у детей / О. В. Пионтковская [и др.]. - С.139-146 Інші автори: Оленич В. Б., Савво А. Н., Сухоносова О. Ю. Звіт про проведення ІХ з’їзду ендокринологів України, що присвячений 100-річному ювілею ДУ "Інститут проблем ендокринної патології ім. В. Я. Данилевського НАМН України" : 19-22 листопада 2019 року, м. Київ. - С.147-155 Є примірники у відділах: Прим. 1 (вільний) |
> Шифр: УУ21/2021/3 Журнал 2021р. № 3 Pyvovar, S. M. The possibility of using the levothyroxine in patients with heart failure / S. M. Pyvovar, Y. S. Rudyk, L. V. Panina. - С.5-10. - Бібліогр. наприкінці ст. Chernyshov, V. A. Associations of METS-IR insulin resistance index with components of cardiometabolic risk in patients wiht hypertension / V. A. Chernyshov, A. O. Nesen, O. V. Babenko. - С.11-20. - Бібліогр. наприкінці ст. Топчій, І. І. Вміст фактора росту фібробластів-23 у сироватці крові хворих на діабетичну нефропатію та його прогностична роль у розвитку ураження нирок / І. І. Топчій [та ін.]. - С.21-27. - Бібліогр. наприкінці ст. Інші автори: Якименко Ю. С., Гальчинська В. Ю., Семенових П. С. Качковська, В. В. Контроль бронхіальної астми, асоційованої з ожирінням, залежно від віку дебюту та Arg16Glу поліморфізму гена β2-адренорецептора / В. В. Качковська. - С.28-34. - Бібліогр. наприкінці ст. Хухліна, О. С. Ефективність корекції оксидантного стресу при неалкогольному стеатогепатиті та діабетичній хворобі нирок у хворих на цукровий діабет 2 типу / О. С. Хухліна, З. Я. Коцюбійчук, А. А. Антонів. - С.35-40. - Бібліогр. наприкінці ст. Ісаєва, Г. С. Саркоїдоз - мультисистемність ураження і складнощі діагностики / Г. С. Ісаєва, О. О. Буряковська, Т. І. Піун. - С.41-46. - Бібліогр. наприкінці ст. Свиридова, Н. К. Особливості застосування мелатоніну в сучасних умовах - успішний досвід і нові можливості / Н. К. Свиридова, І. О. Бєлкіна, Н. О. Карпенко. - С.47-59. - Бібліогр. наприкінці ст. Федів, О. І. Фітотерапія при захворюваннях органів дихання: минуле і сьогодення. Огляд літератури / О. І. Федів [та ін.]. - С.60-66. - Бібліогр. наприкінці ст. Інші автори: Багрій В. М., Волошина Л. О., Кушнір Л. Д., Вівсянник В. В., Ферфецька К. В. Петюніна, О. В. COVID-19. Розуміння наслідків / О. В. Петюніна. - С.67-72. - Бібліогр. наприкінці ст. Кравченко, І. Г. Перспективи фармакотерапії серцевої недостатності: останні новини щодо омекамтиву мекарбілу / І. Г. Кравченко, Ю. С. Рудик, О. О. Меденцева. - С.73-80. - Бібліогр. наприкінці ст. Золотарьова, Н. А. Швидкість поширення пульсової хвилі та її діагностичне значення при серцево-судинних захворюваннях. Огляд літератури та результати власних досліджень / Н. А. Золотарьова, І. І. Гуненко, Д. Г. Парасківа. - С.81-86. - Бібліогр. наприкінці ст. Є примірники у відділах: Прим. 1 (вільний) |
Pyvovar, S. M. The possibility of using the levothyroxine in patients with heart failure [Text] = Можливість застосувння левотироксину у хворих із серцевою недостатністю / S. M. Pyvovar, Y. S. Rudyk, L. V. Panina> // Український терапевтичний журнал. - 2021. - N 3. - P5-10. - Бібліогр. наприкінці ст. MeSH-головна: СЕРДЕЧНАЯ НЕДОСТАТОЧНОСТЬ -- HEART FAILURE (кровь, лекарственная терапия, осложнения, ультрасонография) ТИРЕОИДИТ АУТОИММУННЫЙ -- THYROIDITIS, AUTOIMMUNE (кровь, лекарственная терапия, осложнения, ультрасонография) ТИРОКСИН -- THYROXINE (прием и дозировка, терапевтическое применение) СЕРДЦА МИНУТНЫЙ ОБЪЕМ -- CARDIAC OUTPUT (действие лекарственных препаратов) Анотація: Objective — to study the effect of the levothyroxine (LT) use in patients with autoimmune thyroiditis (AIT) on the course of heart failure (HF). Materials and methods. The study included 218 patients with HF on the background of post‑infarction cardiosclerosis. 109 (50.0 %) patients with AIT received LT due to hypothyreosis in past. These patients intake LT during 2 years before included in the study and have euthyreosis. Whether the levels of TSH, T3f, T4f, T3r were determined. Echocardioscopy and ultrasound examination of the thyroid gland were conducted. We studied the course of heart failure for 2 years. Results. Patients who used LT, comparing with patients without this drug, had smaller dimensions (EDD and ESD) and volumes (ESV and EDV) of left ventricle (LV) and 22.9 % greater LV ejection fraction (EF) (p = 0.0001), as well as higher low serum NT‑proBNP level (26.3 %, p = 0.009). In the subgroup of patients taking LT at a dose of 0.1 to 0.69 mcg/kg, LVEF did not differ from patients without this tritment. At a dose of 0.7 — 1.19 mcg/kg, LVEF is higher compared with that of patients who did not take LT (by 37.9 %) and patients who took LT at a dose 0.1 — 0.33 mcg/kg (36.9 %). LVEF was the highest in patients taking LT at a dose of 1.20 mcg/kg. The use of LT for 2 years reduces the risk of re‑hospitalization (RH) due to decompensation of heart failure (Odds ratio = 0.490 (0.281 — 0.857), p = 0.018). The ROC analysis showed that the risk of RH in patients with heart failure due to decompensation of the disease decreases with the use of LT at a dose of 0.53 mcg/kg (sensitivity — 56.62 %, specificity — 60.98 %, p = 0.016). Conclusions. The use of LT in patients has a dose‑dependent positive effect on LVEF. The largest LVEF is observed in patients taking the drug at a dose of 1.2 mcg/kg. The use of an LT dose of 0.53 mcg/kg leads to a significant decrease in the frequency of re‑hospitalization due to decompensation of heart failure during 2 years Мета — вивчити вплив застосування левотироксину на перебіг серцевої недостатності у пацієнтів з автоімунним тиреоїдитом. Матеріали та методи. У дослідження було залучено 218 хворих із серцевою недостатністю (СН) на тлі післяінфарктного кардіосклерозу. Із них 109 (50,0 %) у зв’язку з гіпотиреозом, котрий розвинувся на тлі автоімунного тиреоїдиту, протягом 2 років до залучення в дослідження отримували левотироксин (ЛТ) в індивідуально підібраних дозах та на момент залучення в дослідження мали еутиреоїдний стан. Визначали рівень тиреотропного гормону, вільних трийодтироніну і тироксину, реверсивного трийодтироніну. Проводили ехокардіоскопію та ультразвукове дослідження щитоподібної залози. Вивчали перебіг СН протягом 2 років. Результати. Хворі, котрі отримували ЛТ, порівняно з пацієнтами, які не застосовували цей препарат, мали менші розміри (кінцеводіастолічний і кінцевосистолічний) та об’єм (кінцеводіастолічний і кінцевосистолічний) лівого шлуночка (ЛШ) та на 22,9 % більшу величину фракції викиду (ФВ) ЛШ (р = 0,0001), нижчий на 26,3 % сироватковий рівень N‑термінального фрагмента мозкового натрійуретичного пептиду (р = 0,009). У підгрупі хворих, які приймали ЛТ у дозі від 0,1 до 0,69 мкг/ кг маси тіла, ФВ ЛШ не відрізнялася від такої пацієнтів, котрі не застосовували цей препарат. При використанні дози 0,7 — 1,19 мкг/ кг маси тіла ФВ ЛШ була більшою порівняно з пацієнтами, які не приймали ЛТ (на 37,9 %), та хворими, які отримували ЛТ у дозі 0,1 — 0,33 мкг/ кг маси тіла (на 36,9 %). Найвищою ФВ ЛШ була у пацієнтів, які приймали ЛТ у дозі 1,20 мкг/ кг маси тіла. Прийом ЛТ протягом 2 років знижував ризик повторної госпіталізації з приводу декомпенсації СН (відношення шансів — 0,490 (95 % довірчий інтервал: 0,281 — 0,857), р = 0,018). За допомогою ROC‑аналізу встановлено, що ризик повторної госпіталізації хворих на СН з приводу декомпенсації захворювання знижувався при застосуванні ЛТ у дозі 0,53 мкг/ кг маси тіла (чутливість — 56,62 %, специфічність — 60,98 %, р = 0,016). Висновки. Застосування ЛТ у пацієнтів з автоімунним тиреоїдитом при СН мало дозозалежний позитивний вплив на ФВ ЛШ. Найбільше значення ФВ ЛШ зареєстрували у хворих, які приймали ЛТ у дозі 1,2 мкг/ кг маси тіла. Використання ЛТ у дозі 0,53 мкг/ кг маси тіла при нетоксичному зобі сприяло статистично значущому зниженню частоти повторної госпіталізації у зв’язку з декомпенсацією СН протягом 2 років Дод.точки доступу: Rudyk, Y. S. Panina, L. V. Вільних прим. немає |