Грабарев, П. А. Способ искусственного заражения частично обезвоженных иксодовых клещей кормлением на увлажненном алигнине / П. А. Грабарев> // Медицинская паразитология и паразитарные болезни. - 1999. - № 3. - С. 43-46 MeSH-главная: КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (паразитология) Свободных экз. нет |
Самсон, А. Поражение нервной системы при иксодовых клещевых боррелиозах [Текст] / А. Самсон, В. Маркевич> // Ліки України. - 2004. - № 10. - С. 22-23 Рубрики: Боррелиозы--осл Клещи иксодовые Нервной системы болезни--этиол Доп.точки доступа: Маркевич, В. Свободных экз. нет |
Самсон, А. А. Иксодовые клещевые боррелиозы: эпидемиология, клиника, профилактика, лечение [Текст] / А. А. Самсон, В. В. Щерба, Т. А. Марчук> // Клиническая антибиотикотерапия. - 2005. - № 1. - С. 4-7 Рубрики: Лаймская болезнь--тер--эпид--этиол Клещи иксодовые Доп.точки доступа: Щерба, В. В. Марчук, Т. А. Свободных экз. нет |
Емельянова, И. Н. Сезонные изменения и приуроченность к хозяевам клещей Hyalomma marginatum в Ставропольском крае [Текст] / И. Н. Емельянова> // Журнал микробиологии, эпидемиологии и иммунобиологии. - 2005. - № 4 (Приложение). - С. 115-118 Рубрики: Клещи иксодовые Паразитарные болезни у животных Хозяина и паразита взаимоотношения Свободных экз. нет |
Изучение ареала и численности Hyalomma marginatum в Республике Дагестан [Текст] / Л. И. Климова, Т. И. Казакова, С. Г.-М. Газиев> // Журнал микробиологии, эпидемиологии и иммунобиологии. - 2005. - № 4 (Приложение). - С. 121-123 Рубрики: Клещи иксодовые Доп.точки доступа: Климова, Л. И. Казакова, Т. И. Газиев, С. Г.-М. Свободных экз. нет |
Сезонная динамика активности клещей Hyalomma marginatum на территории Республики Дагестан [Текст] / Л. И. Климова, Т. И. Казакова, С. Г.-М. Газиев> // Журнал микробиологии, эпидемиологии и иммунобиологии. - 2005. - № 4 (Приложение). - С. 123-124 Рубрики: Клещи иксодовые Доп.точки доступа: Климова, Л. И. Казакова, Т. И. Газиев, С. Г.-М. Свободных экз. нет |
Индукторы интерфоронов в лечении сочетанных форм клещевых инфекций у детей [Текст] / А. В. Гордеец [и др.]> // Антибиотики и химиотерапия. - 2011. - Т. 56, № 11/12. - С. 21-24 Рубрики: Интерфероногены--дети--тер прим Энцефалит клещевой--дети--лек тер--осл Боррелиоз--дети--лек тер--осл Клещи иксодовые Цитокины Циклоферон Доп.точки доступа: Гордеец, А. В. Черникова, А. А. Пискунова, С. Л. Савина, О. Г. Свободных экз. нет |
Клинические особенности "нового" клещевого боррелиоза, вызываемого Borrelia miyamotoi [Текст] / Д. С. Сарксян [и др.]> // Терапевтический архив. - 2012. - Т. 84, № 11. - С. 34-41 Рубрики: Боррелиозы Клещи иксодовые Удмуртия Доп.точки доступа: Сарксян, Д. С. Платонов, А. Е. Карань, Л. С. Малинин, И. Е. Халитова, Л. И. Шахов, В. И. Дударев, М. В. Малинин, О. В. Малеев, В. В. Свободных экз. нет |
Куимова, И. В. Клинические особенности иксодовых клещевых боррелиозов у детей [Текст] / И. В. Куимова, О. А. Радионова, Е. И. Краснова> // Лечащий Врач. - 2014. - № 3. - С. 65-68 Рубрики: Дети MeSH-главная: БОРРЕЛИОЗЫ -- BORRELIA INFECTIONS (диагноз, лекарственная терапия, профилактика и контроль, эпидемиология, этиология) ЛАЙМА БОЛЕЗНЬ -- LYME DISEASE (диагноз, лекарственная терапия, профилактика и контроль, эпидемиология, этиология) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS Доп.точки доступа: Радионова, О. А. Краснова, Е. И. Свободных экз. нет |
Конькова-Рейдман, А. Б. Современные аспекты эпидемиологии инфекций, передающихся иксодовыми клещами [] / А. Б. Конькова-Рейдман, Л. В. Тер-Багдасарян> // Эпидемиология и инфекционные болезни. - 2014. - № 5. - С. 26-31 MeSH-главная: КЛЕЩАМИ ПЕРЕДАВАЕМЫЕ БОЛЕЗНИ -- TICK-BORNE DISEASES (эпидемиология) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS Доп.точки доступа: Тер-Багдасарян, Л. В. Свободных экз. нет |
Подборнов, В. М. Персистенция бактерий и вирусов в организме Ixodes [Текст] / В. М. Подборнов, И. П. Смирнова> // Антибиотики и химиотерапия. - 2014. - Т. 59, № 9/10. - С. 10-12 MeSH-главная: КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (вирусология, патогенность, рост и развитие) БАКТЕРИЙ ФИЗИОЛОГИЧЕСКИЕ ФЕНОМЕНЫ -- BACTERIAL PHYSIOLOGICAL PHENOMENA ВИРУСЫ -- VIRUSES (патогенность, рост и развитие) ЭНЦЕФАЛИТ КЛЕЩЕВОЙ -- ENCEPHALITIS, TICK-BORNE (этиология) САЛЬМОНЕЛЛЕЗЫ ЖИВОТНЫХ -- SALMONELLA INFECTIONS, ANIMAL (этиология) Доп.точки доступа: Смирнова, И. П. Свободных экз. нет |
Рудаков, Н. В. Лабораторная диагностика трансмиссивных инфекций человека в сочетанных природных очагах [Текст] / Н. В. Рудаков, С. А. Рудакова> // Клиническая лабораторная диагностика. - 2015. - № 5. - С. 51-53 MeSH-главная: КЛЕЩАМИ ПЕРЕДАВАЕМЫЕ БОЛЕЗНИ -- TICK-BORNE DISEASES (диагноз, кровь, профилактика и контроль, эпидемиология) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (патогенность) Доп.точки доступа: Рудакова, С. А. Свободных экз. нет |
Распределение генетических типов вируса клещевого энцефалита среди спонтанно инфицированных иксодовых клещей и мелких млекопитающих на территории Новосибирской области [] / В. Н. Бахвалова [и др.]> // Эпидемиология и инфекционные болезни. - 2015. - № 4. - С. 26-34 MeSH-главная: ЭНЦЕФАЛИТ КЛЕЩЕВОЙ -- ENCEPHALITIS, TICK-BORNE (диагностика, эпидемиология, этиология) ЭНЦЕФАЛИТА КЛЕЩЕВОГО ВИРУСЫ -- ENCEPHALITIS VIRUSES, TICK-BORNE (генетика, иммунология, классификация) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (вирусология) МЛЕКОПИТАЮЩИЕ -- MAMMALS (вирусология) ГРЫЗУНЫ -- RODENTIA (вирусология) ГЕНОМ ВИРУСНЫЙ -- GENOME, VIRAL (генетика) МОЛЕКУЛЯРНОЕ ТИПИРОВАНИЕ -- MOLECULAR TYPING (методы) БАКТЕРИАЛЬНОГО ТИПИРОВАНИЯ МЕТОДЫ -- BACTERIAL TYPING TECHNIQUES (методы) ПОЛИМЕРАЗНАЯ ЦЕПНАЯ РЕАКЦИЯ С ОБРАТНОЙ ТРАНСКРИПТАЗОЙ -- REVERSE TRANSCRIPTASE POLYMERASE CHAIN REACTION (методы) ФИЛОГЕНЕЗ -- PHYLOGENY РОССИЙСКАЯ ФЕДЕРАЦИЯ -- RUSSIA (эпидемиология) Доп.точки доступа: Бахвалова, В. Н. Чичерина, Г. С. Панов, В. В. Глупов, В. В. Морозова, О. В. Свободных экз. нет |
Высокоэффективная детекция ДНК риккетсий методом ПЦР в реальном времени [Текст] / М. Ю. Карташов [и др.]> // Клиническая лабораторная диагностика. - 2015. - № 12. - С. 39-43 MeSH-главная: РИККЕТСИОЗЫ -- RICKETTSIA INFECTIONS (диагностика, эпидемиология) ДНК БАКТЕРИАЛЬНАЯ -- DNA, BACTERIAL (выделение и очистка) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS ПОЛИМЕРАЗНАЯ ЦЕПНАЯ РЕАКЦИЯ -- POLYMERASE CHAIN REACTION Доп.точки доступа: Карташов, М. Ю. Микрюкова, Т. П. Терновой, В. А. Москвитина, Н. С. Локтев, В. Б. Свободных экз. нет |
Маврутенков, В. В. Лаймская болезнь. Общие вопросы (I часть) [Текст] / В. В. Маврутенков> // Здоровье ребенка. - 2014. - № 2. - С. 106-110 MeSH-главная: ЛАЙМА БОЛЕЗНЬ -- LYME DISEASE (иммунология, история, паразитология, патофизиология, эпидемиология, этиология) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (паразитология, патогенность) BORRELIA BURGDORFERI -- BORRELIA BURGDORFERI (патогенность) Свободных экз. нет |
Особливості розуміння студентами-провізорами проблеми запобігання кліщовим трансмісивним природно-осередковим інфекціям [Текст] = Features of students’ intelligence of problems of prevention of wireless transmissible natural and environmental infections / О. А. Палюх [та ін.]> // Фармацевтичний часопис. - 2018. - N 2. - С. 88-95 MeSH-главная: КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS СТУДЕНТЫ ФАРМАЦЕВТИЧЕСКИХ УЧЕБНЫХ ЗАВЕДЕНИЙ -- STUDENTS, PHARMACY ИНФЕКЦИИ ПРИРОДНАЯ ОЧАГОВОСТЬ -- DISEASE RESERVOIRS Аннотация: Шляхом анкетного опитування 429 студентів-провізорів першого–п’ятого курсів денної форми навчання встановлений недостатній рівень їх знань щодо надання фармацевтичної допомоги з питань запобігання зараженню небезпечними трансмісивними інфекційними захворюваннями, переносниками яких є ІК. Зважаючи на автономність закладів вищої освіти та відсутність курсу епідеміології при підготовці магістрів фармації, актуально внести зміни в навчальні плани університетів фармацевтичного спрямування, зосередивши увагу на захворюваннях, збудниками яких є ІК, а також на засобах індивідуальної неспецифічної профілактики цих інфекцій, зокрема аптечного асортименту Доп.точки доступа: Палюх, О. А. Громовик, Б. П. Виноград, Н. О. Білущак, Г. І. Свободных экз. нет |
Впровадження медичної геоінформаційної системи при дослідженнях іксодових кліщів і кліщових інфекцій в Україні [Текст] / С. С. Подобівський [та ін.]> // Інфекційні хвороби. - 2019. - № 3. - С. 38-45. - Бібліогр. в кінці ст. MeSH-главная: КЛЕЩИ -- ACARI КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS ИНФЕКЦИОННЫЕ БОЛЕЗНИ -- COMMUNICABLE DISEASES КЛАССИФИКАЦИЯ -- CLASSIFICATION ИНФОРМАЦИОННЫЕ СИСТЕМЫ -- INFORMATION SYSTEMS БАЗЫ ДАННЫХ КАК ТЕМА -- DATABASES AS TOPIC УКРАИНА -- UKRAINE Аннотация: Мета роботи – створити медичну геоінформаційну систему на базі отриманих даних про кліщів, зібраних з тіла людей і домашніх тварин в межах м. Тернополя, Тернопільської та інших областей України, де проводилися польові дослідження; узагальнити та систематизувати дані про клінічний стан пацієнтів, уражених іксодовими кліщами за період польових і лабораторних досліджень. Матеріали і методи. Ідентифікацію іксодових кліщів здійснювали за допомогою оптико-електронної системи SEO – IMAGLAB. Визначення збудників, яких переносили добуті кліщі, проводилось за допомогою методу полімеразно-ланцюгової реакції (ПЛР) шляхом приготування суспензії кліщів, виділення самої ДНК та проведення подальшої ампліфікації з використанням ампліфікатора «ROTORGene–6000» в «реальному часі». За основу створеної медичної геоінформаційної системи (ГІС) була взята платформа ArcGIS. Результати. Створена ГІС дає можливість он-лайн бачити поширення кліщів, зумовлених ними інфекцій та пацієнтів, у яких ці інфекції виявлені, в м. Тернополі, Тернопільській, Житомирській, Хмельницькій, Закарпатській та інших областях України. Операційні можливості ГІС дозволяють узагальнювати результати у вигляді таблиць, графіків і діаграм, здійснювати пошуки кліщів і пацієнтів за ідентифікаційним номером і т. п. Висновки. Застосування медичної ГІС під час дослідження морфо-фізіологічних, біологічних та епідеміологічних особливостей іксодових кліщів дає можливість отримувати просторові уявлення та демонструвати отримані результати, важливе у плані узагальнення та впорядкування даних про стан пацієнтів, атакованих кліщами і заражених різними видами збудників інфекційних захворювань на певних територіях. Медична ГІС може використовуватися у прогнозуванні епідеміологічної небезпеки у населених пунктах і окремих регіонах The information about the implementation of the geographic information system in researches of the ixodes mites, cases of their attacks of people and domestic animals and their distribution in different biotopes of Ternopil and 38 cities and towns from 13 regions of Ukraine are provided. Particular attention is paid to forestry workers in Ternopil, Zhytomyr, Chernihiv, Khmelnytsky, Volyn, Rivne and Transcarpathian regions. Geoinformation system is very important in the work of entomologists, infectious disease physicians, epidemiologists and local authorities in a case of the ticks number, the threat of the increase in the number of contagious mice infections and the development of effective preventive anti-epidemic measures. The purpose of the work is to create a medical geoinformation system on the basis of received data on ticks collected from the body of people and domestic animals within the Ternopil and other regions of Ukraine where field research was conducted; generalize and systematize data on the clinical status of patients affected by ioxin mites during field and laboratory trials. Materials and methods. Optic-electronic system SEO – IMAGLAB was using for the identification of Ixodic ticks. Determination of pathogens, which were transferred by the ticks, was performed using the polymerase-chain reaction (PCR) method in real time by preparing a suspension from ticks, isolating of DNA and further amplification using the «ROTORGene–6000» amplifier. The basis of the created medical GIS was taken by the platform ArcGIS. Results. The created medical geoinformation system (GIS) provides an opportunity to see on-line the distribution of mites caused by infections and the patients in whom these infections were detected. It was studied in Ternopil, Zhytomyr, Khmelnytsky, Transcarpathian and other regions of Ukraine. The capabilities of GIS give possibility to summarize results and show them in the tables, charts and diagrams. It gives opportunity to find ticks and patients by the identification number, etc. Conclusion. The use of medical GIS during the study of morpho-physiological, biological and epidemiological features of ixodes ticks provides the opportunity to receive spatial representations and demonstrate the results. It is important in terms of summarizing and streamlining the data on the state of patients who are attacked by ticks and infected with various types of infectious agents in certain areas. Medical GIS can be used to predict the epidemiological danger in human settlements and in territorial regions Доп.точки доступа: Подобівський, С. С. Федонюк, Л. Я. Корда, М. М. Кліщ, І. М. Андрейчин, М. А. Шкільна, М. І. Подобівський, В. С. Никитюк, С. О. Свободных экз. нет |
Заводнова, З. І. Нейробореліоз: сучасний підхід до діагностики та лікування [Текст] / З. І. Заводнова> // Український неврологічний журнал = Ukrainian neurological journal. - 2019. - N 2/3. - С. 7-11 MeSH-главная: ЛАЙМА БОЛЕЗНЬ -- LYME DISEASE (диагностика, лекарственная терапия, патофизиология, профилактика и контроль) БОРРЕЛИОЗЫ -- BORRELIA INFECTIONS (диагностика, лекарственная терапия, патофизиология, профилактика и контроль) БОРРЕЛИИ -- BORRELIA (патогенность) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (патогенность) КЛЕЩАМИ ИКСОДОВЫМИ ИНВАЗИИ -- TICK INFESTATIONS (диагностика, лекарственная терапия, патофизиология, профилактика и контроль) КЛЕЩАМИ ПЕРЕДАВАЕМЫЕ БОЛЕЗНИ -- TICK-BORNE DISEASES (диагностика, лекарственная терапия, патофизиология, профилактика и контроль) НЕРВНОЙ СИСТЕМЫ ЦЕНТРАЛЬНОЙ ИНФЕКЦИИ -- CENTRAL NERVOUS SYSTEM INFECTIONS (диагностика, лекарственная терапия, патофизиология, профилактика и контроль, этиология) БОЛЕЗНИ СИМПТОМЫ ИЛИ ПРИЗНАКИ (ВНЕШ) -- DISEASE ATTRIBUTES (NON MESH) ИНФЕКЦИЯ -- INFECTION ПРОГНОЗ -- PROGNOSIS Аннотация: Лекцію присвячено інфекційному захворюванню людини – нейробореліозу, або хворобі Лайма. Актуальність теми зумовлена значною поширеністю захворювання як в Європі, так і в Україні. Нейробореліоз – поліорганне інфекційне захворювання, збудником якого переважно є Воггеlіа burgdorferi, яка потрапляє до організму людини внаслідок укусу кліща. Борелїі персистують у клітинах тривалий час, спричиняючи первинний афект у вигляді мігрувальної еритеми, а згодом на пізніх стадіях – ураження центральної нервової системи (ЦНС). У патологічний процес можуть також залучатися шкіра, опорно-руховий апарат, серцево-судинна система і печінка. Захворюваність на нейробореліоз має сезонний характер: перші пацієнти після укусу кліща з’являються у березні, останні – іноді навіть у жовтні. Збудник нейробореліозу поширюється лімфогенним, гематогенним і периневральним шляхами та уражає ЦНС. Це спричиняє каскадну систему реакцій з апоптозом дефектних нейронів. Продукти розпаду нейротканини, які імунна система не розпізнає, стають нейроспецифічними антигенами, що запускають автоімунні механізми патогенезу нейробореліозу. Різноманітність клінічних виявів захворювання ускладнює своєчасну діагностику і, як наслідок, лікування. На першій стадії захворювання розвивається бореліозний менінгіт із помірною ригідністю м’язів потилиці без змін у спинномозковій рідині. Через кілька тижнів після початку захворювання (друга стадія) з’являються симптоми енцефаломієліту, що робить його схожим на розсіяний склероз, тим більше що еритема (якщо вона була) до цього часу зникає. Для пізнього хронічного нейробореліозу характерне прогресування енцефаломієліту та поліневропатії. На цій стадії можуть також спостерігатися порушення у вигляді розладів мови, пам’яті, сну тощо, Стадіювання захворювання є умовним. Тому лікар має за наявності у пацієнта клінічної картини поліневропатії, енцефаломієліту, ураження черепних нервів, особливо двобічного ураження VII пари, провести обстеження для заперечення нейробореліозу. Стадії хвороби можуть накладатися одна на одну або перебігати одночасно, усі симптоми зазвичай не виявляються. Наведено схеми лікування нейробореліозу на різних стадіях, а також рекомендації щодо профілактичних заходів. Індивідуальна профілактика полягає у щільному закритті відкритих ділянок шкіри під час перебування в лісі, парку, використанні репелентів, ретельному огляді всіх шкірних покривів і одягу після прогулянки. У разі виявлення кліща необхідно звернутися до медичного закладу для його правильного вилучення та дослідження Свободных экз. нет |
Федонюк, Л. Я. Поширення кліщів виду Dermacentor reticulatus в Україні [Текст] / Л. Я. Федонюк, С. С. Подобівський> // Клінічна та експериментальна патологія. - 2020. - Т. 19, № 3. - С. 128-137. - Бібліогр. в кінці ст. MeSH-главная: ДЕРМАЦЕНТОР -- DERMACENTOR (патогенность) КЛЕЩИ ИКСОДОВЫЕ -- TICKS (патогенность) Аннотация: Іксодові кліщі на теперішній час в Україні є одним із чисельних компонентів природних біоценозів та урбоценозів. З-поміж небагатьох видів іксодових кліщів, які нападають не лише на тварин, але й на людину, та одним із наймасовіших – є Dermacentor reticulatus. Нині ще є багато невідомих фактів щодо поширення Dermacentor reticulatus у в межах України і, зокрема, її західних областей. Отже, вивчення поширеності кліщів роду Dermacentor reticulatus у різних географічних зонах, їх екологічних особливостей, біологічних закономірностей, епідеміологічного та медичного значення залишається актуальною темою для дослідження. Мета дослідження. Вивчити поширення кліщів виду Dermacentor reticulatus на території України, визначити їх екологічні особливості та епідеміологічне значення, виявити наявність кліщів як компонентів природно-вогнищевих захворювань людини та тварин. Матеріал і методи. Основними матеріалами та інструментами, які використовувалися для відлову, збереження та ідентифікації кліщів були пінцети, лупи, препарувальні голки, біла тканина для прапора, спирт 70%, пробірки. Ідентифікацію кліщів проводили за допомогою оптико-електронної системи SEO – IMAGLAB. Результати. Дослідження іксодових кліщів, починаючи із травня 2017 року, проводили у “Лабораторії діагностики хвороб, що передаються через укуси кліщів” сектору експериментальних та клінічних досліджень ТНМУ ім. І.Я. Горбачевського МОЗ України. Важливим завданням досліджень було не лише проведення ідентифікації видового складу кліщів та їх життєвих форм, але й дослідження біології та епідеміології видів, які нападають на людину і тварин та здатні передавати їм збудників інфекційних захворювань. Протягом травня 2017 – листопада 2019 років у лабораторії ідентифіковано 447 екземплярів кліщів виду D. reticulatus, з них 287 самок і 160 самців, зібраних у 74 населених пунктах із 10 областей України. Зафіксовано 74 випадки знаходження кліщів на тваринах, людині і в травостої. Основними живителями, на яких виявлено дорослих кліщів обох статей, були чотири види тварин: собаки – 34 випадки, корови – 16, коти – 4, коні – 3, людина – 15 випадків. У двох випадках кліщів здобули “прапор”. Кліщів із 21 локації було піддано аналізу на ПЛР з використанням ампліфікатора. У п’яти випадках встановлено факт зараження кліщів збудниками: 4 – Borelia burgdorferi s.l, 1 – Anaplasma. phagocytophilum і 1 – міксінфекція B. burgdorferi з A. phagocytophilum. Нами створено інтерактивну карту на основі медичної ГІС, до якої занесені усі отримані дані. Встановлено, що локації кліщів D. reticulatus розташовуються у проміжку: максимально північна точка 510 44’ 54’’ пн. ш. (Волинська область) i найпівденніша точка 450 03’ 05’’ пн. ш. (АР Крим). Крайня західна точка в межах України виявлена на 220 42’ 49’’ сх. д. (Закарпатська обл.) і крайня східна точка – 380 64’ 80’’ сх. ш. (Донецька обл.). Висновки. Кліщ виду D. reticulatus виявлено у 74 населених пунктах 10 областей України. Дослідження поширення кліща D. reticulatus у південних областях показали, що цей вид трапляється в 311 локаціях із 640 вибірок. Найчастіше він поширений у зволожених біотопах поблизу водойм і в урбанізованих біоценозах, в яких поширені мишовидні гризуни і в які часто заходять домашні тварини та люди. Основними живителями для кліщів роду D. reticulatus були собаки, корови, коні, коти і люди. Дослідження епідеміологічного стану кліщів показало, що вони часто є носіями – Borelia burgdorferi s.l. та Anaplasma. phagocytophilum. Доп.точки доступа: Подобівський, С. С. Свободных экз. нет |