Залогин, К. А. Ангиофибролипома прямой кишки у ребенка 13 лет [Текст] / К. А. Залогин, Н. А. Сниткин> // Детская хирургия. - 1998. - № 4. - С. 53 MeSH-главная: ПРЯМОЙ КИШКИ НОВООБРАЗОВАНИЯ -- RECTAL NEOPLASMS (диагностика, патофизиология, профилактика и контроль, уход, хирургия, этиология) ЛИПОМА -- LIPOMA (патофизиология, этиология) ДЕТИ -- CHILD Доп.точки доступа: Сниткин, Н. А. Свободных экз. нет |
Орлов, Ю. А. Ліпоменінгоцеле в дітей (сучасні можливості та лікування) [Текст] / Ю. А. Орлов, О. А. Цімейко, М. Ю. Орлов> // Шпитальна хірургія. - 1998. - № 4. - С. 88-92 MeSH-главная: КОНСКИЙ ХВОСТ -- CAUDA EQUINA (патофизиология) ЛИПОМА -- LIPOMA (патофизиология, профилактика и контроль, терапия, ультраструктура, этиология) ДЕТИ -- CHILD Доп.точки доступа: Цімейко, О. А. Орлов, М. Ю. Свободных экз. нет |
Винников, А. К. Липомы шеи [Текст] / А. К. Винников, М. В. Гунчиков> // Вестник оториноларингологии. - 2002. - № 5. - С. 44 MeSH-главная: ЛИПОМА -- LIPOMA (патофизиология, этиология) ШЕЯ -- NECK (патология) Доп.точки доступа: Гунчиков, М. В. Свободных экз. нет |
О пролиферации жировых клеток в липомах [Текст] / Е. Г. Колокольчикова [и др.]> // Архив патологии. - 2004. - № 4. - С. 27-30 Рубрики: Липома Жировая ткань Адипоциты Доп.точки доступа: Колокольчикова, Е. Г. Пальцын, А. А. Щеголев, А. И. Адамян, А. А. Червонская, Н. В. Свободных экз. нет |
Липома глубоких клетчаточных пространств шеи [Текст] / Т. И. Шеглова, В. В. Зотин, Е. В. Борзов> // Вестник оториноларингологии. - 2004. - № 4. - С. 56 Рубрики: Липома Головы и шеи новообразования Доп.точки доступа: Шеглова, Т. И. Зотин, В. В. Борзов, Е. В. Свободных экз. нет |
Шнейдер, Ю. А. Первично-множественная метахронная липома вилочковой железы и сердца [Текст] / Ю. А. Шнейдер, В. Е. Куксинский, К. В. Кузнецов> // Вопросы онкологии. - 2007. - Т. 53, № 2. - С. 235 Рубрики: Липома Тимуса новообразования Сердца новообразования Доп.точки доступа: Куксинский, В. Е. Кузнецов, К. В. Свободных экз. нет |
Древовидная липома синовиальной оболочки [Текст] / Л. С. Семенова [и др.]> // Архив патологии. - 2014. - № 4. - С. 57-60 MeSH-главная: ЛИПОМА -- LIPOMA (диагноз, иммунология, метаболизм, этиология) СУСТАВЫ -- JOINTS (анатомия и гистология, метаболизм, патология) СИНОВИАЛЬНАЯ ОБОЛОЧКА -- SYNOVIAL MEMBRANE (иммунология, метаболизм, патология, секреция) Доп.точки доступа: Семенова, Л. С. Раденска-Лоповок, С. Г. Хапилин, А. П. Малахова, С. О. Свободных экз. нет |
Яковенко, В. А. Первый в Украине опыт эндоскопической туннельной подслизистой диссекции гигантской липомы кардиального отдела пищевода [Текст] / В. А. Яковенко> // Сучасна гастроентерологія. - 2014. - № 5. - С. 56-60 MeSH-главная: ЛИПОМА -- LIPOMA (диагноз, ультраструктура, хирургия) ПИЩЕВОД -- ESOPHAGUS (патология, секреция, ультраструктура, хирургия) ЭНДОСКОПИЯ -- ENDOSCOPY (использование, методы) УЛЬТРАСОНОГРАФИЯ ЭНДОСКОПИЧЕСКАЯ -- ENDOSONOGRAPHY (использование, методы) Свободных экз. нет |
Особенности диагностики и лечения перекрута жировых структур брюшной полости лапароскопическим доступом [Текст] / М. Е. Тимофеев [и др.]> // Эндоскопическая хирургия. - 2014. - № 5. - С. 13-16 MeSH-главная: (хирургия) ПЕРЕКРУТ -- TORSION ABNORMALITY (диагноз, хирургия) ТОЛСТАЯ КИШКА -- INTESTINE, LARGE (хирургия) ЛИПОМА -- LIPOMA (диагноз, хирургия) ЛАПАРОСКОПИЯ -- LAPAROSCOPY Доп.точки доступа: Тимофеев, М. Е. Федоров, Е. Д. Кречетова, А. П. Шаповальянц, С. Г. Свободных экз. нет |
Татарчук, В. З. Ліпома мошонки [Текст] / В. 3. Татарчук, В. В. Арсенюк, О. В. Гринів> // Клінічна хірургія. - 2013. - № 6. - С. 78 Рубрики: Описание случая MeSH-главная: ЛИПОМА -- LIPOMA (хирургия) МОШОНКА -- SCROTUM (хирургия) Доп.точки доступа: Арсенюк, В. В. Гринів, О. В. Свободных экз. нет |
Земляной, В. П. Случай успешного симультанного лапароскопического вмешательства по поводу крупной забрюшинной липомы и хронического калькулезного холецистита [Текст] / В. П. Земляной, Б. В. Сигуа, П. А. Котков> // Эндоскопическая хирургия. - 2015. - № 1. - С. 39-41 MeSH-главная: ЛИПОМА -- LIPOMA (диагноз, патофизиология, хирургия) (патофизиология, хирургия) ХОЛЕЦИСТИТ КАЛЬКУЛЕЗНЫЙ -- CHOLECYSTOLITHIASIS (диагноз, патофизиология, хирургия) ЛАПАРОСКОПИЯ -- LAPAROSCOPY Доп.точки доступа: Сигуа, Б. В. Котков, П. А. Свободных экз. нет |
Липома баугиниевой заслонки — редкая причина толстокишечной непроходимости [Текст] / Н. В. Мальгина [и др.]> // Хирургия. Журн. им. Н.И. Пирогова. - 2015. - № 11. - С. 77-80 MeSH-главная: ИЛЕО-ЦЕКАЛЬНЫЙ КЛАПАН -- ILEOCECAL VALVE (патология, патофизиология, хирургия) ЛИПОМА -- LIPOMA (патофизиология, хирургия) КИШЕЧНАЯ НЕПРОХОДИМОСТЬ -- INTESTINAL OBSTRUCTION (патофизиология, хирургия) ТОМОГРАФИЯ РЕНТГЕНОВСКАЯ КОМПЬЮТЕРНАЯ -- TOMOGRAPHY, X-RAY COMPUTED Доп.точки доступа: Мальгина, Н. В. Родоман, Г. В. Лаберко, Л. А. Разбирин, В. Н. Грицковаа, И. В. Епифанова, С. В. Долгина, Т. Ю. Свободных экз. нет |
Слинько, Є. І. Діагностика та хірургічне лікування хворих із фіксованим спинним мозком у дорослому віці [Текст] / Є. І. Слинько, А. В. Спірідонов, О. М. Хонда> // Український неврологічний журнал. - 2019. - N 4. - С. 40-46 MeSH-главная: МОЗГ СПИННОЙ -- SPINAL CORD (патология, хирургия) НЕВРОЛОГИЧЕСКИЕ СИМПТОМЫ ПРИ ПАТОЛОГИЧЕСКИХ СОСТОЯНИЯХ -- NEUROLOGIC MANIFESTATIONS НЕЙРОФИЗИОЛОГИЧЕСКИЙ МОНИТОРИНГ -- NEUROPHYSIOLOGICAL MONITORING (методы) МАГНИТНОГО РЕЗОНАНСА ИЗОБРАЖЕНИЕ -- MAGNETIC RESONANCE IMAGING (методы) ЛИПОМА -- LIPOMA (хирургия) ПОСЛЕОПЕРАЦИОННЫЙ ПЕРИОД -- POSTOPERATIVE PERIOD ЛЕЧЕНИЯ РЕЗУЛЬТАТОВ АНАЛИЗ -- TREATMENT OUTCOME ВЗРОСЛЫЕ -- ADULT Кл.слова (ненормированные): Синдром фиксированного спинного мозга Аннотация: У період з 2013 до 2019 р. в Інституті нейрохірургії імені А. П. Ромоданова НАМН України проведено лікування 8 пацієнтів із синдромом фіксованого спинного мозку. У 2 хворих мало місце потовщення або склерозування термінальної частини спинного мозку, у 4 — ліпомієлоцеле, в 1 — ліпомієломенінгоцеле, в 1 — ліпомієлоцистоцеле. Спостерігали такі клінічні вияви: біль у поперековому відділі хребта і стопах, порушення ходи, часткову м’язову атрофію та повне порушення роботи тазових органів (відсутність ерекції у чоловіків, порушення акту сечовипускання та дефекації). Показаннями до операції були наявність синдрому фіксованого спинного мозку, вираженого неврологічного дефіциту і дані нейровізуалізації (спондилографії, мультиспіральної комп’ютерної та магнітно-резонансної томографії). Всім пацієнтам проводили стандартне клінічне обстеження, яке передбачало огляд невролога та нейрохірурга, а також просту спондилографію, мультиспіральну комп’ютерну і магнітно-резонансну томографію. Рентгенограми виконували у стандартних (пряма і бічна) проекціях. Магнітно-резонансну томографію проводили в сагітальній, аксіальній та фронтальній площинах у стандартних Т1- і Т2-режимах. Результати. У пацієнтів, які мали потовщення або склерозування термінальної частини спинного мозку, відзначено регрес неврологічної симптоматики у вигляді відновлення чутливості в ділянці промежини та часткове відновлення роботи тазових органів, у пацієнтів з ліпомієлоцеле — регрес больового синдрому в поперековому відділі хребта і збільшення сили в нижніх кінцівках, у пацієнтів з ліпоменінгоцеле та ліпомієлоцистоцеле — регрес больового синдрому в стопах та поперековому відділі хребта. Висновки. Дорослим пацієнтам з діагнозом «фіксований спинний мозок» у разі прогресування клінічної симптоматики та наявності органічних порушень для поліпшення якості життя і часткового відновлення чутливості та роботи тазових органів показане оперативне втручання. Доп.точки доступа: Спірідонов, А. В. Хонда, О. М. Свободных экз. нет |
Слободянюк, В. А. Діагностика та лікування пухлин сечової протоки (Клінічні спостереження) [Текст] = Diagnostics, Treatment of Tumors of the Urinary Duct (Clinical Observations) / В. А. Слободянюк, М. Д. Соснін, А. А. Грицаюк> // Здоров’я чоловіка. - 2021. - N 4. - С. 119-123. - Бібліогр.: в кінці ст. MeSH-главная: ОПИСАНИЕ СЛУЧАЕВ -- CASE REPORTS МОЧЕВОГО ПУЗЫРЯ НОВООБРАЗОВАНИЯ -- URINARY BLADDER NEOPLASMS (диагностика, патофизиология, хирургия, этиология) УРАХУС -- URACHUS (хирургия) ЛИПОМА -- LIPOMA (диагностика, патофизиология, хирургия, этиология) ВЫЖИВАЕМОСТИ АНАЛИЗ -- SURVIVAL ANALYSIS Аннотация: Попри незначну поширеність у популяції, пухлини урахуса представляють клінічний інтерес, оскільки деякі з них можуть бути злоякісними з високим ступенем агресії. Найчастішою злоякісною пухлиною урахуса є муцинозна аденокарцинома (МА). В умовах відсутності надійних біомаркерів МА ретельна оцінка клінічних даних вкрай важлива для визначення ризику її наявності та радикального лікування Мета дослідження: порівняльний аналіз скарг, симптомів, даних інструментальних / візуалізуючих методів дослідження та результатів лікування у пацієнтів з МА та доброякісною пухлиною урахуса. Матеріали та методи. Описано три клінічні випадки пухлин урахуса (2 злоякісних і 1 доброякісна), що були виявлені у пацієнтів ДУ «Інститут урології НАМН України» за період з 2016 р. до 2020 р. Стандартне передопераційне обстеження пацієнтів включало: збір скарг, анамнезу, фізікальне обстеження (зокрема пальпацію живота в пупочній та надлонній ділянках), загальноклінічні лабораторні тести, УЗД, уретроцистоскопію з ТУР-біопсією (у 2 пацієнтів), візуалізуючі (КТ – у 2, МРТ – в 1). Усім пацієнтам проведено хірургічне лікування: лапароскопічне видалення урахуса з резекцією сечового міхура (СМ) у «межах здорових тканин». Період післяопераційного спостереження тривав від 1 до 33 міс. Результати. У 2 пацієнтів (чоловіка та жінки) за результатами патогістологічного дослідження операційного матеріалу була виявлена МА, в 1 чоловіка – лейофіброміома (ЛФМ). МА клінічно проявлялася макрогематурією в 2 (100%) і болем у попереку в 1 (50%) випадку. Насамперед при ЛФМ спостерігали полакіурію та дискомфорт у ділянці сечового міхура. У жодного з пацієнтів пальпація не дозволила діагностувати пухлину урахуса. За даними МРТ, МА визначалася як м’якотканинне утворення з нерівними чіткими контурами, з помірним підсиленням при контрастуванні, кістозним компонентом та кальцифікацією, розташоване в ділянці урахуса. При КТ – як неоднорідне новоутворення на верхівці СМ з ендо- та екзофітним компонентами. Натомість ЛФМ ідентифікувалася як м’якотканинне утворення (+34. +50. +70 од. Н) з переважно ендофітним ростом, що накопичує контраст в артеріальну і венозну фази. При цистоскопії МА має вигляд папілярного новоутворення в ділянці верхівки сечового міхура за типом «кольорової капусти», тоді як ЛФМ не має папілярного компоненту. Після проведення лапароскопічного видалення урахуса з клиноподібною резекцією СМ за період від 1 до 33 міс цистоскопія не виявила рецидивів пухлин. Заключення. За відсутності надійних біомаркерів клінічні характеристики залишаються єдиним «інструментом», що дозволяє прогнозувати ризик МА. Порівняно з доброякісними пухлинами урахуса, характерними клінічними ознаками МА є: макрогематурія, екзофітний характер росту, вигляд «кольорової капусти» при цистоскопії, наявність кальцифікатів та кіст у структурі. Навіть за умов високого потенціалу агресії МА (низькодиференційовані пухлини), лапароскопічне видалення урахуса з резекцією сечового міхура в «межах здорових тканин» на ранній стадії дозволяє забезпечити досить тривалий безрецидивний період (до 33 міс). Необхідні подальші дослідження, що дозволять розробити біомаркери МА Доп.точки доступа: Соснін, М. Д. Грицаюк, А. А. Свободных экз. нет |