> Шифр: ІУ5/2019/3 Журнал 2019г. № 3 Живиця, Д. Г. ВІЛ-інфекція і старіння: нова проблема в еру ефективної антиретровірусної терапії / Д. Г. Живиця. - С.4-9 Ніколайчук, М. А. Забезпеченість вітаміном D паціентів з хронічним гепатитом С / М. А. Ніколайчук [та ін.]. - С.10-15 Другие авторы: Шостакович-Корецька Л. Р., Будаєва І. В., Шевченко-Макаренко О. П. Оніщенко, Н. В. Вміст інтерлейкіну-10 у сироватці крові при оперізувальному герпесі у дорослих залежно від поліморфізму його гена (rs1800896) / Н. В. Оніщенко, О. В. Рябоконь, О. М. Камишний. - С.16-23 Незгода, І. І. Леткі жирні кислоти як метаболічні маркери порушення мікробіоценозу кишечнику при ротавірусній інфекції у дітей / І. І. Незгода, О. М. Науменко, О. В. Нікульченко. - С.24-32 Гузь, О. В. Вплив стрептокока слизової оболонки носоротоглотки на цитокінову відповідь дітей, хворих на інфекційний мононуклеоз / О. В. Гузь, С. В. Кузнєцов. - С.33-37 Подобівський, С. С. Впровадження медичної геоінформаційної системи при дослідженнях іксодових кліщів і кліщових інфекцій в Україні / С. С. Подобівський [и др.]. - С.38-45 Другие авторы: Федонюк Л. Я., Корда М. М., Кліщ І. М., Андрейчин М. А., Шкільна М. І., Подобівський В. С., Никитюк С. О. Гриценко, Р. Ю. Сучасні погляди на хологенну діарею / Р. Ю. Гриценко, О. М. Бочар, В. Т. Бочар. - С.46-53 Копча, В. С. Випадок задавненого дифілоботріозу людини, ускладненого фунікулярним мієлозом / В. С. Копча [та ін.]. - С.54-59* Другие авторы: Андрейчин М. А., Шкробот С. І., Климнюк С. І., Кородюк В. І., Боронілова В. В., Кулак О. В., Невістюк В. Г. Прокопів, О. В. Енцефаломієліт як ускладнення шигельозу / О. В. Прокопів, Н. М. Прикуда. - С.60-63 Никитюк, С. О. Клінічний випадок рецидиву триденної малярії / С. О. Никитюк [та ін.]. - С.64-69 Другие авторы: Боярчук О. Р., Горішна І. Л., Гощинський П. В., Чубата О. Б, Дивоняк О. М. Крушельницький, О. Д. Історичні аспекти військової епідеміології в Україні / О. Д. Крушельницький, І. В. Огороднійчук. - С.70-73 Пам’яті Анатолія Миновича Зарицького. - С.74-75 Івахів, О. Л. Форум інфекціоністів у Хмельницькому / О. Л. Івахів. - С.76-79 Имеются экземпляры в отделах: всего 1 Свободны: 1 |
Гриценко, Р. Ю. Сучасні погляди на хологенну діарею [Текст] / Р. Ю. Гриценко, О. М. Бочар, В. Т. Бочар> // Інфекційні хвороби. - 2019. - № 3. - С. 46-53. - Бібліогр. в кінці ст. MeSH-главная: ДИАРЕЯ -- DIARRHEA ЖЕЛЧНЫЕ КИСЛОТЫ И СОЛИ -- BILE ACIDS AND SALTS ЛЕКАРСТВЕННАЯ ТЕРАПИЯ -- DRUG THERAPY ЛЕЧЕБНО-ДИАГНОСТИЧЕСКАЯ ТАКТИКА -- CRITICAL PATHWAYS ЖЕЛЧЕГОННЫЕ И ЖЕЛЧЕОБРАЗУЮЩИЕ СРЕДСТВА -- CHOLAGOGUES AND CHOLERETICS ПАРАСИМПАТОЛИТИКИ -- PARASYMPATHOLYTICS Аннотация: Мета роботи – узагальнити дані про етіологію, механізм розвитку, клінічні прояви, лабораторну діагностику та принципи лікування хологенної діареї (ХД). ХД – хронічна діарея, яка спричинена надлишковим надходженням жовчних кислот (ЖК) в ободову кишку. Найчастіше такий стан виникає через порушення всмоктування ЖК в тонкій кишці або при швидкому транзиті їх внаслідок підвищеної моторно-евакуаторної функції тонкої кишки. Наведені основні механізми обміну ЖК в нормі та при різних патологічних станах. Порушення всмоктування ЖК в тонкій кишці може бути первинним (вродженим) – найчастіше при целіакії і вторинним. Вторинні порушення всмоктування ЖК розвиваються у пацієнтів, яким виконано резекцію клубової кишки або які мають захворювання, що супроводжуються запальним процесом у тонкій кишці (хвороба Крона). Розвиток ХД також може бути обумовлений патологією біліарної системи. Надмірне потрапляння жовчі у кишки можливе після холецистектомії або при різних дискінезіях жовчних шляхів, при синдромі дисфункції сфінктера Одді. Основним симптомом ХД є часті випорожнення калом рідкої консистенції яскраво-жовтого або зеленого забарвлення. Іншим характерним симптомом ХД є виникнення больового синдрому у правих відділах живота. В основі діагностичного алгоритму ХД, окрім збору анамнезу і деталізації скарг пацієнта, лежить дослідження калу та проведення низки специфічних тестів: 75SeHCAT-тесту, визначення рівня сироваткового метаболіту C4 (7a-hydroxy-4-cholesten-3-one) та концентрації фактора росту фібробластів FGF-19. Лікування ХД включає корекцію харчування та симптоматичну терапію. Призначають ентеросорбенти, при больовому синдромі – спазмолітики, для усунення асинхронного надходження з їжею жовчі в тонку кишку – жовчогінні препарати, для лікування синдрому надлишкового бактерійного росту у верхніх відділах тонкої кишки – кишкові антибіотики, кишкові антисептики, пробіотики та пребіотики. У період вираженої діареї призначають препарати, що пригнічують перистальтику, зокрема лоперамід. При значній втраті ЖК із калом рекомендовано застосування секвестрантів жовчі (холестираміну) The purpose of the work is to summarize data on etiology, mechanism of development, clinical manifestations, laboratory diagnostics and principles of treatment of bile acid diarrhea (BAD). BAD – chronic diarrhea, caused by excessive bile acid (BA) in the colon. Most often BAD arises due to a violation of absorption of BA in the small intestine, with rapid transit of BA due to increased motor and evacuation function of the small intestine. The article presents the main mechanisms of the exchange of BA in the normal and at different pathological conditions. Violation of absorption of BA in the small intestine may be primary (congenital) – most often with celiac disease and secondary. Secondary disturbed absorption of BA develops in patients after resection of the ileum or with acute inflammatory diseases (Crohn’s disease). Development of BAD can be due to the pathology of the biliary system. Excessive absorption of bile in the intestine is possible after cholecystectomy or with biliary dyskinesia, with Oddi sphincter dysfunction syndrome. The main symptom of BAD is frequent feces of a liquid consistency of bright yellow or green color. Another characteristic symptom of BAD is pain in the right abdomen. In the basis of the diagnostic algorithm of BAD, in addition to collecting the history and detail of patient complaints, there is a study of feces and performance a number of specific tests: 75SeHCAT-test, determination of the level of serum metabolite C4 (7a-hydroxy-4-cholesten-3-one) and the concentration of fibroblast growth factor FGF-19. BAD treatment includes diet correction and symptomatic therapy. Assign enterosorbents, with pain syndrome – antispasmodic. To eliminate the asynchronous intake of bile into the small intestine during meals prescribe choleretic drugs, for the treatment of excessive bacterial growth syndrome in the upper small intestine prescribed intestinal antibiotics, intestinal antiseptics, probiotics and prebiotics. In the period of severe diarrhea, prescribe drugs that suppress peristalsis, in particular loperamide. With significant loss of liver function with feces, the use of sequestrants of bile (cholestyramine) is recommended Доп.точки доступа: Бочар, О. М. Бочар, В. Т. Свободных экз. нет |